From Wikipedia, the free encyclopedia
Sigismund I (în poloneză Zygmunt I Stary, în trad. Sigismund I cel Bătrân), (n. , Kozienice, Republica Populară Polonă – d. , Cracovia, Regatul Poloniei) a fost rege al Poloniei (Uniunea statală polono-lituaniană) în 1506-1548. A făcut parte din dinastia Iagielonilor.
Sigismund I al Poloniei | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [1] ![]() Kozienice, Republica Populară Polonă ![]() |
Decedat | (81 de ani)[1] ![]() Cracovia, Regatul Poloniei ![]() |
Înmormântat | Catedrala Wawel ![]() |
Părinți | Cazimir IV Iagello Elisabeta de Austria |
Frați și surori | Elisabeta Jagiellonka[*] Anna Jagiellon[*] Barbara Jagiellon[*] Sophia Jagiellon, Margravine of Brandenburg-Ansbach[*] Hedwiga Iagellon[*] Ladislau al II-lea al Boemiei și Ungariei Sfântul Cazimir Alexandru al Poloniei Ioan Albert al Poloniei Elizabeth Jagellon[*] Elisabeth Jagiellon[*] ![]() |
Căsătorit cu | Barbara Zápolya[*] (din ) Bona Sforza[*] (din ) ![]() |
Copii | Hedwig of Brandenburg Ana Regina Isabela a Ungariei Sigismund al II-lea al Poloniei Sofia, Ducesă de Brunswick-Lüneburg Ana I a Poloniei Regina Caterina a Suediei Wojciech Olbracht Jan (nelegitim) Regina (nelegitim) Caterina (nelegitim) |
Ocupație | monarh ![]() |
Limbi vorbite | limba poloneză ![]() |
Apartenență nobiliară | |
Titluri | mare duce al Lituaniei[*] |
Familie nobiliară | Dinastia Jagiellonilor |
Rege al Poloniei Mare Duce al Lituaniei | |
Domnie | 1506–1548 |
Încoronare | 24 ianuarie 1507, Catedrala Wawel, Cracovia |
Predecesor | Alexandru al Poloniei |
Succesor | Sigismund al II-lea August |
Semnătură | |
![]() | |
Modifică date / text ![]() |
În momentul în care a fost ales rege al Poloniei, în anul 1506, era principe al Sileziei, în cadrul Sfântului Imperiu Roman. A urmat pe tronul Poloniei fraților săi mai mari, Ioan Albert și Alexandru. Cel mai mare dintre frați, Vladislav al II-lea, era concomitent rege al Boemiei, Ungaria și Croației.
Tatăl celor patru a fost regele Cazimir al IV-lea al Poloniei, iar mama lor a fost Elisabeta de Habsburg, nepoata împăratului Sigismund de Luxemburg.
Fiul regelui Cazimir al IV-lea și a Elisabetei de Austria, Sigismund i-a urmat pe frații săi, Ioan I Albert și Alexandru I, la tronul Poloniei. Fratele lor mai tânăr, Vladislav al II-lea, a devenit rege al Ungariei și Boemiei.
Sigismund a fost botezat ca omonim al bunicului din partea mamei sale, împăratul Sigismund de Luxemburg, care a murit în 1437.
Sigismund s-a confruntat cu provocarea de a consolida puterea internă, în scopul de a face față amenințărilor externe ale țării. În timpul domniei lui Alexandru, fusese instituită legea Nihil novi, care le interzicea regilor Poloniei să adopte legi, fără acordul Seimului. Acest lucru a stricat relațiile lui Sigismund cu szlachta (nobili polonezi) și magnații.
În ciuda acestui lucru, el a stabilit o armată de recruți și birocrația necesară pentru a-l finanța. El a înființat codurile juridice care formalizau iobăgia în Polonia, blocand țăranii pe moșiile nobililor.
După moartea lui Janusz al III-lea al Masoviei în 1526, Sigismund a reușit să anexeze Ducatul Masoviei. Intermitent în războiul cu Vasily al III-lea al Moscovei, începând din 1507, (înainte, armata sa era în totalitatea sub comanda lui). Anul 1514 a fost marcat prin căderea cetății Smolensk (sub dominație lituaniană) picând în mâinile forțelor moscovite. Aceste conflicte au făcut parte din războaiele moscovite. În 1515 el a intrat în alianță cu Sfântul Împărat Roman, Maximilian I.
În schimb pentru Maximilian, Sigismund a fost de acord cu căsătoria copiilor fratelui său, Vladislav al II-lea al Boemiei și Ungariei, cu nepoții lui Maximilian. Prin acest contract de căsătorie, Boemia și Ungaria au trecut în Casa Habsburg în 1526, la moartea nepotului lui Sigismund, Ludovic al II-lea.
Îngrijorat de legăturile tot mai mari dintre Habsburgi și Rusia, în 1524 Sigismund a semnat o alianță franco-poloneză cu regele Fracisc I al Franței. Cu toate acestea, acordul a căzut după ce Francisc I a fost învins de Carol Quintul în Bătălia de la Pavia (1525).
Războaiele poloneze împotriva Cavalerilor Teutoni s-au încheiat în 1525, când Albert, Ducele de Prusia și nepotul lui Sigismund, s-a convertit la luteranism, securizând Ordinul și aducând omagiu lui Sigismund.
În alte probleme ale politicii, Sigismund a căutat o coexistență pașnică cu Hanatul Crimeei, însă nu a reușit să pună capăt complet disputelor de frontieră.
Sigismund era interesat de umanismul renascentist și de renașterea antichității clasice. El și a doua consoartă, Bona Sforza, fiica lui Gian Galeazzo Sfoza de Milano, au fost patronii culturii renascentiste, care, sub domnia lor, a început să înflorească în Polonia și în Marele Ducat al Lituaniei.
La moartea lui Sigismund, fiul său, Sigismund al II-lea August a fost ultimul rege Iagello al Poloniei și al Marelui Ducat al Lituaniei.
Sigismund a fost membru al Ordinului Lâna de Aur.
În 1512, Sigismund s-a căsătorit cu o nobilă maghiară numită Barbara Zápolya, cu care a avut doi copii:
Barbara a murit în 1515.
În 1517, Sigismund s-a căsătorit cu Bona Sforza, cu care a avut următorii copii:
Cu amanta sa, Katarzyna Telniczenka, acesta a avut trei copii în afara căsătoriei:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.