From Wikipedia, the free encyclopedia
Scara Richter a fost imaginată în 1935 de Charles Richter și Beno Gutenberg, de la California Institute of Technology, pentru a măsura puterea unui cutremur. Este o scară logaritmică, pentru că magnitudinea, după Richter, corespunde logaritmului măsurării amplitudinii undelor de volum (de tip P și S), la 100 km de epicentru și este gradată de la 1 la 9. De obicei intensitatea cutremurelor nu se exprimă în numere întregi, ci în numere fracționare.
Deoarece scara Richter este o scară logaritmică, o modificare de un grad pe scara Richter este corelată cu o modificare de 10 ori a amplitudinii undelor seismice și de aproximativ 30 de ori a energiei eliberate de cutremur.[1]
Magnitudine Richter | Descriere | Efecte | Frecvență de producere |
---|---|---|---|
sub 2,0 | micro | Microseisme; nu se simt. | 8.000 pe zi |
2,0–2,9 | minor | De obicei nu se simt, dar sunt măsurate/înregistrate. | 1.000 pe zi |
3,0–3,9 | Adeseori se simt, dar rareori produc pagube. | 49.000 pe an | |
4,0–4,9 | ușor | Trepidații perceptibile ale obiectelor în interiorul clădirilor, zgomote prin lovire; pagube importante sunt puțin probabile. | 6.200 pe an |
5,0–5,9 | moderat | Pot provoca pagube importante, pe porțiuni restrânse, la clădirile prost construite și pagube ușoare la clădirile bine construite. | 800 pe an |
6,0–6,9 | puternic | Pot provoca distrugeri în zone populate pe o rază de până la circa 160 km. | 120 pe an |
7,0–7,9 | major | Pot provoca distrugeri importante pe întinderi mari. | 18 pe an |
8,0–8,9 | important | Pot provoca distrugeri importante în zone situate la sute de kilometri în jurul epicentrului. | 1 pe an |
9,0–9,9 | Devastează zone pe o rază de mii de kilometri. | 1 la 5 ani | |
10,0 și peste | devastator | Nu s-au înregistrat; posibilă devastare la scară planetară. | necunoscută |