Scandalul Volkswagen
From Wikipedia, the free encyclopedia
Scandalul Volkswagen a început la 18 septembrie 2015, când Agenția pentru Protecția Mediului a Statelor Unite (EPA) a avertizat producătorul de autoturisme Volkswagen cu privire la programarea frauduloasă a motoarelor diesel TDI produse în intervalul 2009-2015. Acestea respectau normele de poluare în materie de oxizi de azot (NOx) doar în condiții de laborator, ele depășind de până la 35 de ori limita legală în condiții normale de exploatare. EPA consideră acest tip de progamare ilegal, iar VW a admis caracterul fraudulos al practicii. Circa 11 milioane de masini sunt afectate la nivel mondial, inclusiv 500,000 in Statele Unite.
1999 | Legislația de mediu americană de tip Tier 2 înlocuiește Tier 1. Pragurile legale privind oxizii de azot scad de la 1.0 g/1 mi la .07 g/1 mi |
---|---|
2004–2009 | Introducerea treptată e noilor reglemetări privind emisiile diesel. |
2007 | VW suspendă vânzările de motoare TDI în America și investește în noi tehnologii pentru scăderea emisiilor. Conform unor surse, Bosch avertizează VW să nu îi folosească programele de gestiune a motorului în mod ilegal. [1][2] |
2008 | VW anunță noua tehnologie "Clean Diesel". [3] |
2009 | Legislația de mediu Tier 2 devine valabilă. Mașininile cu motoare TDI sunt comercializate în America. În Europa, unele modele sunt incluse în clasa de poluare Euro 5. [3][4] |
2009–2015 | Vânzările de motoare VW diesel în Statele Unite cresc. Tehnologia câstigă câteva premii, se bucură de subvenții de la stat. |
2014 | ICCT solicită WVU și CAFEE să demonstreze beneficiile tehnologiei diesel folosite în Statele Unite, sperând se să impleneteze politici similare în Europa. |
mai 2014 | CAFEE identifică discrepanțe majore între datele de poluare înregistrate în laborator și cele emise de mașini în timpul exploatării normale. Rezultatele sunt publicate și atrag atenția Agenției pentru Protecția Mediului a Statelor Unite (EPA). |
2014–2015 | EPA repetă testele și solicită explicații din partea VW cu privire la depășirea pragurilor legale privind oxizii de azot (NOx). |
decembrie 2014 | VW recheamă în service mașinile echipate cu motoare TDI, însă acțiunea nu satisface exigențele CARB și EPA. |
3 septembrie 2015 | EPA amenință VW că nu va aproba motoarele diesel 2016. VW admite că a folosit practici frauduloase în modul de gestiune electronică a motoarelor TDI. |
18 septembrie 2015 | EPA anunță public solicitarea de rechemare în service a vechiculelor TDI produse între 2009–2015. |
20 septembrie 2015 | VW admite decepția și își cere scuze în mod public. |
21 septembrie 2015 | În prima zi lucrătoare după anunț, acțiunile VW scad cu 20%. |
22 septembrie 2015 | VW rezervă 7.3 miliarde dolari pentru a acoperi costurile create de scandal; acțiunile companiei scad cu încă 17%. |
23 septembrie 2015 | Șeful companiei, Winterkorn, demisionează. |
29 septembrie 2015 | Volkswagen anunță planuri de a rechema în service circa 11 milioane de vehicule afectate de scandal. Campania este programată să înceapă în ianuarie 2016, estimându-se repararea tuturor vehiculelor până la sfârșitul anului. [5] |
2 octombrie 2015 | Volkswagen oferă un serviciu online prin care clienții pot verifica dacă modelul lor este afectat de scandalul emisiilor. |
8 octombrie 2015 | Președintele grupului VW din America, Michael Horn, este audiat în fața Congresului Statelor Unite. |
Volkswagen a devenit ținta unor investigații multiple la nivel mondial, iar prețul acțiunilor companiei a scăzut semnificativ în urma scandalului. Șeful concernului Volkswagen Group, Martin Winterkorn, a demisionat, iar numeroși manageri din vârful ierarhiei Volkswagen au fost suspendați. Compania a anunțat că a pregătit 7.3 miliarde de dolari pentru a rectifica problema, urmând să modifice autovehiculele afectate în cadrul unei campanii internaționale de rechemare în service. În România, Registrul Auto Român a încetat să elibereze documente de înregistrare pentru autoturismele Volkswagen echipate cu motor diesel Euro 5. [6]
Scandalul a atras atenția asupra cotelor ridicate de poluare ale autovehiculelor cu motor diesel vândute de numeroși producători auto, care în condiții de exploatare normală tind să depășească normele legale de poluare în materie de oxizi de azot. Un studiu realizat de ICCT și ADAC a identificat cele mai mari discrepanțe la Volvo, Renault, Jeep, Hyundai, PSA (Citroen, Peugeot) și Fiat. [7][8] Criticii au sugerat că producătorii care folosesc motoare controlate de computere sunt întotdeauna predispuși să încalce legea, o alternativă propusă fiind eliberarea acestor programe în domeniul public. [9][10][11]