pictoriță italiană From Wikipedia, the free encyclopedia
Lavinia Fontana, cunoscută și ca Lavinia Zappi d'Imola, (n. , Bononia, Statele Papale – d. , Roma, Statele Papale), a fost o pictoriță italiană manieristă aparținând curentului baroc timpuriu, fiind socotită în zilele noastre una dintre cele mai valoroase din generația următoare lui Caravaggio. Într-o epocă în care pictorițele nu erau ușor acceptate de către comunitatea artistică sau de patroni, ea a fost prima femeie care a îndrăznit să reprezinte nuditatea feminină.[15]
Lavinia Fontana | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născută | [1][2][3] ![]() Bononia, Statele Papale[4][5][3][6] ![]() |
Decedată | (61 de ani)[7][8][9][10] ![]() Roma, Statele Papale[11][4][5][3] ![]() |
Părinți | Prospero Fontana[*] ![]() |
Căsătorită cu | Gian Paolo Zappi[*] (din )[6] ![]() |
Număr de copii | 11[6] ![]() |
Ocupație | pictoriță architectural draftsperson[*] artistă ![]() |
Locul desfășurării activității | Bologna (–)[12] Roma (–)[12] ![]() |
Limbi vorbite | limba italiană[13] ![]() |
Activitate | |
Pseudonim | Zappi, Lavinia[14] ![]() |
Domeniu artistic | pictură |
Mișcare artistică | baroc timpuriu |
Influențat de | Caravaggio |
Modifică date / text ![]() |
Lavinia Fontana a fost fiica unică a pictorului Prospero Fontana și a soției sale Antonia de Bonardis. Tatăl său a lucrat pentru Papalitate. Lavinia Fontana și-a petrecut timpul, învațându-și lecțiile și formându-se în atelierul tatălui său, unde i-a întâlnit pe artiștii și mecenii din Roma.[16]
La vârsta de 25 ani, în 1577, Lavinia Fontana s-a măritat cu pictorul Gian-Paolo Zappi d'Imola, care și-a întrerupt cariera pentru a deveni agentul ei: i-a promovat și vândut operele. Perechea a avut 11 copii, din care doar trei au ajuns la vârsta maturității.
În 1604, la 52 de ani, papa Clementius al VIII-lea o numește membră a Academiei de Belle-Arte din Roma. Din sutele de opere ale Laviniei Fontana, s-au păstrat până în zilele noastre 131 tablouri și desene, printre care cele mai cunoscute sunt[17],[18],[19] următoarele:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.