județ în România From Wikipedia, the free encyclopedia
Covasna (în maghiară Kovászna) este un județ situat în sud-estul Transilvaniei, în zona centrală a României. Reședința județului este municipiul Sfântu Gheorghe. Cu excepția sudului extrem al județului, teritoriul acesta face parte din Ținutul Secuiesc, o regiune istorică și etnografică caracteristică, locuită majoritar de secuii maghiari. Astfel, conform datelor recensământului din 2011, peste 73% din locuitorii județului s-au declarat maghiari.
Județul Covasna | |||
Kovászna megye | |||
— Județ — | |||
![]() | |||
| |||
Județul Covasna (România) Poziția geografică în România | |||
Coordonate: 45°54′N 26°02′E | |||
---|---|---|---|
Țară | ![]() | ||
Regiune | Centru | ||
SIRUTA | 145 | ||
Reședință | Sfântu Gheorghe | ||
Componență | municipii orașe Comune | ||
Guvernare | |||
- președinte al Consiliului Județean Covasna[*] | Sándor Tamás ![]() | ||
- Prefect | Sebastian Cucu (PSD) | ||
Suprafață | |||
- Total | 3.710 km² | ||
Populație (2011) | |||
- Total | 206,261 locuitori | ||
- Densitate | 55,6 loc./km² | ||
Fus orar | UTC+2 | ||
Prefix telefonic | 67 | ||
Indicativ autovehicule | CV | ||
Locul după populație | 41 | ||
Prezență online | |||
http://www.covasna.info.ro/ GeoNames ![]() OpenStreetMap relation ![]() | |||
![]() | |||
Modifică date / text ![]() |
Județul fost înființat în anul 1968, după desființarea Regiunii Brașov. Cea mai mare parte a teritoriului județului a făcut parte în perioada interbelică din județul Trei Scaune, cu reședința la Sfântu Gheorghe, și din județul Odorhei, cu reședința la Odorhei. Județul Covasna se află situat în centrul României, în partea internă a Carpaților de Curbură.
Județul Covasna se învecinează în est cu județul Bacău și județul Vrancea, în sud-est cu județul Buzău, în sud-vest cu județul Brașov iar în partea de nord cu județul Harghita. Situat în partea de sud-est a Transilvaniei, teritoriul acestui județ este legat de spațiul extracarpatic prin pasurile Buzău și Oituz precum și prin mai multe trecători ale Carpaților Răsăriteni.
Suprafața totală este de aproximativ 3.705 kmp.
Teritoriul județului include în limitele sale o unitate geomorfologică foarte complexă, cu pronunțate diferențe de altitudine și masivitate, rezultate în urma mișcărilor tectonice, distingându-se două zone bine conturate: depresionară și muntoasă.
Munții ocupă mai mult de jumătate din suprafața județului și au vârfurile teșite și sunt acoperiți în marea lor majoritate de păduri.
Teritoriul județului Covasna este bogat în izvoare de ape minerale înșiruite de-a lungul a două linii orientate pe direcția nord-sud, prima pe versantul vestic al Munților Bodoc unde găsim izvoarele de la Băile Șugaș, Bodoc, Arcuș, Balvanyos, Micfalău și Malnaș-Băi cu ape carbogazoase, bicarbonate, potasice, calcice, magnezice, cloruro-sodice etc.
Județul Covasna are o climă moderată, cu veri călduroase și ierni geroase. Maxima absolută a temperaturii a fost de 39,3 grade și a fost înregistrată în anul 1952 în localitatea Păpăuți iar minima absolută, de -35,2 grade, a fost înregistrată la Întorsura Buzăului în anul 1947.
Flora cuprinde o mare varietate de:
Fauna este foarte variată, grație mulțimii biotopurilor întâlnite din valea Oltului până pe vârful muntelui, alcătuită din specii de mamifere, păsări, reptile și amfibieni.
Județul Covasna are o populație de 222.449 locuitori, din care peste 59% trăiesc în mediul rural. În județul Covasna, există 164.158 etnici maghiari, adică 73,7% din totalul populației.
Componența etnică a județului Covasna
Români (23,3%)
Maghiari (73,79%)
Romi (2,7%)
Populația Județului Covasna:
Județul Covasna - evoluția demografică
![]() |
Graficele sunt indisponibile din cauza unor probleme tehnice. Mai multe informații se găsesc la Phabricator și la wiki-ul MediaWiki. |
Date: Recensăminte sau birourile de statistică - grafică realizată de Wikipedia
Teritoriul județului Covasna a fost locuit încă din cele mai vechi timpuri, începând încă din paleolitic, după cum o dovedesc săpăturile arheologice făcute la Lădăuți, Sita Buzăului sau Valea Brădetului. Trecerea la neolitic începe cu purtătorii culturii Storcevo-Criș, cea mai mare densitate a descoperirilor acestei culturi este atestată în Depresiunea Târgu Secuiesc (Leț).
După cultura Storcevo-Criș o largă răspândire va cunoaște în această parte a Transilvaniei, cultura Boian, urmată de cultura Precucuteni care după toate probabilitățile se naște în aria Carpaților Răsăriteni, zona de confluență a culturii Boian și a ceramicii liniare. În perioada de tranziție de la eneolitic la epoca bronzului pe teritoriul județului a fost răspândită cultura Coțofeni urmată de cultura Schneckenberg, atribuită celei de a doua părți a epocii bronzului. Bronzul mijlociu aparține culturii Wietemberg care domină toată Transilvania, pe teritoriul județului Covasna această cultură este reprezentată prin cetățile descoperite la Turia, Țufalău și Pădureni.
În perioada târzie a bronzului apare cultura Noua, descoperiri privind această cultură fiind făcute la Zoltan și Brăduț. Cercetările efectuate pe teritoriul județului Covasna au relevat perioada de început a epocii fierului. Recent, în orașul Sfântu Gheorghe a fost descoperită o așezare aparținând culturii Gâva. Numeroasele descoperiri și săpături sistematice au dovedit o intensă locuire de către daci pe întreg teritoriul județului, una din cele mai importante cetăți dacice este cercetată la Cetatea Zânelor de lângă orașul Covasna. Despre viața economică intensă desfășurată de daci în această zonă stau mărturie numeroasele tezaure monetare, ceea ce ne arată că dacii de aici aveau legături comerciale cu orașe grecești aflate la mare distanță dar și cu lumea romană.
În perioada romană pe cuprinsul întregului județ a pulsat o viață intensă, dovadă fiind numeroasele descoperiri făcute, printre care se înscriu castrele romane de la Brețcu (Augustia), Boroșneu Mare, Comolău / Reci și Olteni, ce intrau în sistemul defensiv al Daciei Romane. Pentru perioada postromană este atestată cultura Sântana de Mureș-Cerneahov (secolul al IV-lea).
Pentru secolul al V-lea și secolul al VII-lea sunt atestate urme ale gepizilor iar perioada dintre secolul al VI-lea și secolul al XII-lea a fost marcată de pătrunderi în mediul autohton de populații migratoare (slavi, maghiari, avari, etc).
În secolul al XII-lea dar și în secolul al XIII-lea această zonă a fost colonizată de secui, care pe parcursul conviețuirii cu populația autohtonă au creat o cultură proprie și originală.[necesită citare]
Importanța economică a acestui județ este bazată pe bogăția subsolului în hidrominerale și gaze mofetice. Rezervele de ape minerale de mai multe tipuri hidrochimice, sunt valorificate pe scară industrială sub forma apelor minerale îmbuteliate (Biborțeni, Malnaș, Vâlcele, Șugaș). Zăcămintele de bioxid de carbon sunt folosite în stațiunile balneoclimaterice de la Covasna și Malnaș în tratamentul unor boli digestive, boli de nutriție și boli cardiovasculare. Un rol important în economia județului îl au: industria constructoare de mașini și echipamente agricole (Sfântu Gheorghe); industria de prelucrare a lemnului și confecționarea de mobilier (Târgu Secuiesc); industria textilă, de confecții și tricotaje; industria alimentară prin prelucrarea cărnii și a laptelui; agricultura prin exploatarea terenurilor și creșterea animalelor; turismul etc.
Județul Covasna, cel mai mic din România ca număr de locuitori, a fost un reper pentru industria construcțiilor de mașini, dar și un simbol pentru piața de tutun din România, aici producându-se până în urmă cu circa patru ani mărcile de țigări Carpați și Snagov.[1] Cele circa 4.600 de companii active în județ au realizat împreună o cifră de afaceri de 1,1 miliarde de euro în anul 2013, ceea ce plasează Covasna pe ultimele locuri în România la acest capitol alături de Caraș-Severin, Vaslui și Botoșani și în fața celui mai slab județ din România-Mehedinți, în care firmele au avut un rulaj total de 0,9 mld. euro.[1]
În anul 2004, Zona Covasna-Harghita concentra cele mai multe firme implicate în industria confecțiilor din țară.[2] În 2001, chiar, ambasadorul de atunci al Statelor Unite, James Rosapepe era impresionat de faptul că zona Târgu Secuiesc deține supremația mondială în ce privește numărul de pantaloni pe cap de locuitor.[2] "Ar trebui ca locul să se numească "Valea Pantalonilor", afirma ambasadorul, făcand analogie la celebrul "Silicon Valley" din California.[2]
Județul Covasna este administrat de un consiliu județean format din 30 consilieri. În urma alegerilor locale din 2020, consiliul este prezidat de Sándor Tamás de la UDMR, iar componența politică a Consiliului este următoarea:[3]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | ||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Uniunea Democrată Maghiară din România | 22 | |||||||||||||||||||||||
Alianța Maghiară din Transilvania | 3 | |||||||||||||||||||||||
Partidul Național Liberal | 3 | |||||||||||||||||||||||
Partidul Social Democrat | 2 |
Județul este format din 45 unități administrativ-teritoriale: 2 municipii, 3 orașe și 40 de comune. Lista de mai jos conține unitățile administrativ-teritoriale din județul Covasna.
Stemă | Nume | Tip de localitate | Populație | Imagine |
---|---|---|---|---|
Municipii și orașe | ||||
![]() | Sfântu Gheorghe | municipiu reședință de județ | 56.006 | ![]() |
![]() | Târgu Secuiesc | municipiu | 18.491 | |
Baraolt | oraș | 8.672 | ![]() | |
![]() | Covasna | oraș | 10.114 | ![]() |
![]() | Întorsura Buzăului | oraș | 7.528 | ![]() |
Comune | ||||
Aita Mare | comună | 1.715 | ||
Arcuș | comună | 1.519 | ||
![]() | Barcani | comună | 3.688 | |
Belin | comună | 2.859 | ![]() | |
![]() | Bixad | comună | 1.799 | ![]() |
Bodoc | comună | 2.553 | ![]() | |
Boroșneu Mare | comună | 3.097 | ![]() | |
Brateș | comună | 1.531 | ![]() | |
![]() | Brețcu | comună | 3.550 | ![]() |
![]() | Brăduț | comună | 4.728 | ![]() |
![]() | Bățani | comună | 4.403 | ![]() |
![]() | Catalina | comună | 3.378 | ![]() |
Cernat | comună | 3.978 | ![]() | |
![]() | Chichiș | comună | 1.537 | ![]() |
Comandău | comună | 1.006 | ![]() | |
Dalnic | comună | 956 | ![]() | |
Dobârlău | comună | 2.135 | ||
![]() | Estelnic | comună | 1.182 | ![]() |
![]() | Ghelința | comună | 4.815 | ![]() |
Ghidfalău | comună | 2.660 | ![]() | |
Hăghig | comună | 2.315 | ![]() | |
Ilieni | comună | 2.036 | ![]() | |
![]() | Lemnia | comună | 1.936 | |
Malnaș | comună | 1.087 | ![]() | |
![]() | Mereni | comună | 1.324 | ![]() |
Micfalău | comună | 1.805 | ||
![]() | Moacșa | comună | 1.201 | ![]() |
![]() | Ojdula | comună | 3.519 | ![]() |
![]() | Ozun | comună | 4.430 | ![]() |
Poian | comună | 1.768 | ![]() | |
Reci | comună | 2.304 | ||
Sita Buzăului | comună | 4.584 | ![]() | |
![]() | Sânzieni | comună | 4.582 | ![]() |
Turia | comună | 4.027 | ![]() | |
Valea Crișului | comună | 2.307 | ||
Valea Mare | comună | 1.051 | ||
![]() | Vâlcele | comună | 4.475 | ![]() |
![]() | Vârghiș | comună | 1.647 | ![]() |
Zagon | comună | 5.282 | ![]() | |
![]() | Zăbala | comună | 4.597 | ![]() |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.