From Wikipedia, the free encyclopedia
Hepatita A (numită anterior și hepatita infecțioasă) este o boală infecțioasă acută a ficatului cauzată de virusul hepatita A (HAV).[2] Multe dintre cazuri nu au simptome sau au puține simptome mai ales în tineri.[3] Durata dintre infecție și simptome, în persoanele care prezintă simptome, este între două și șase săptămâni.[4] Atunci când se prezintă simptome, acestea de obicei se prezintă timp de 8 săptămâni și pot include: grețuri, vomă, diaree, piele gălbuie, febră și dureri abdominale.[3] În jur de 10–15% dintre pacienți au simptome din nou pe o durată de șase luni după infecția inițială.[3] Insuficiența hepatică acută se întâmplă foarte rar, fiind găsită mai des în bătrâni.[3]
Hepatită A | |
![]() Un caz de icter cauzat de hepatita A | |
Specialitate | Boală infecțioasă, gastroenterologie |
---|---|
Simptome | hepatită[1] greață[1] vomă[1] febră maleza[*] icter anorexie[*] ![]() |
Cauze | Hepatitis A virus[*] ![]() |
Metodă de diagnostic | ELISA reacție de polimerizare în lanț ![]() |
Clasificare și resurse externe | |
ICD-9 | 070.0, 070.1 |
ICD-10 | B15 |
ICD-11 | ![]() |
DiseasesDB | 5757 |
MedlinePlus | 000278 |
eMedicine | med/991 ped/977 |
Patient UK | Hepatită A |
MeSH ID | D006506 |
Modifică date / text ![]() |
Hepatita A, cunoscută și sub denumirea de „boala mâinilor murdare”, este o boală acută infecțioasă, agentul patogen fiind virusul hepatitei A (HAV). Virusul este de tip ARN (monocatenar, picornavirus), fără capsulă, dar cu o capsidă proteică care învelește molecula de ARN. Acest virus se transmite cel mai des prin calea fecal-orală (prin mâncare sau apă infectate, sau direct de la un purtător). Aproximativ 10 milioane de oameni se infectează în fiecare an cu virusul hepatitei A. Perioada de incubație a virusului este între 2 și 6 săptămâni.
Hepatita A este o maladie auto-limitantă și acută (simptomele durează în jur de 2 luni, până când acestea dispar). Odată ingerat virusul, acesta intră în circulația sangvină traversând mucoasa digestivă la nivel intestinal și începând să se multiplice la nivelul intestinului subțire. Virusul este apoi transportat direct la ficat, unde pătrunde și se înmulțește în hepatocite și celulele Kupfer. Virionii sunt secretați în bilă și de aici ajung în fecale.
De obicei se răspândește prin a consumul de mâncare sau apă contaminată cu materie fecală infectată.[3] Crustaceele care nu au fost gătite îndeajuns sunt o sursă comună.[5] Se mai poate răspândi, de asemenea, și prin contact strâns cu o persoană infectată.[3] În timp ce copiii de obicei nu prezintă simptome, ei tot pot răspândi boala.[3] După o singură infecție o persoană este imună pe restul vieții.[6] Diagnoza se face prin analize de sânge deoarece simptomele sunt similare cu cele prezente în alte boli.[3] Este unul dintre cei cinci viruși cunoscuți de hepatita: A, B, C, D, și E.
Leziunile cauzate de virus sunt benigne (icter etc). Copiii sub 6 ani sunt de obicei asimptomatici, în timp ce la 70% din adulți boala prezintă simptome caracteristice:
Vaccinul pentru hepatita A este o metodă eficientă pentru prevenire.[3][7] Anumite țări recomandă vaccinul de rutină pentru copii și cei cu un risc ridicat care nu au fost vaccinați.[3][8] Pare a fi eficient pe viață.[3] Alte măsuri de prevenție includ spălarea mâinilor și gătirea completă a alimentelor.[3] Nu există un tratament specific, cu odihnă și medicamente pentru greață sau diaree recomandată în cazurile în care este nevoie.[3] Infecțiile de obicei se rezolvă în totalitate și fără boală continuă la ficat.[3] Tratamentul pentru insuficiență hepatică acută, dacă se întâmplă, consistă în transplant de ficat.[3]
Perioada de incubare a virusului este între 2 și 6 săptămâni. Diagnosticul bolii se face după încheierea perioadei de incubare, prin detectarea în sânge a anticorpilor IgM specifici virusului hepatitei A (prezenți în sânge doar în perioada acută a bolii), prin metoda ELISA. Titrul anticorpilor IgM anti-VHA începe să crească în săptămâna a treia și a patra, ating maximul în săptămâna a șasea, după care încep să scadă treptat. Titrul anticorpilor IgG anti-VHA începe să crească la 5-6 săptămâni după infecție, menținându-se la o concentrație ridicată mulți ani și asigurând organismului protecția împotriva unei eventuale reinfectări cu virusul hepatitei A. Anticorpii IgG anti-VHA mai sunt prezenți și în serul celor care au fost imunizați prin vaccinare împotriva hepatitei A.
În jur de 1,5 milioane de cazuri simptomatice se întâmplă la nivem global în fiecare an[3] cu probabil zeci de milioane de infecții de toate.[9] Se găsește mai des în regiunile din lume cu igienă deficitară și insuficiență de apă.[8] În țările în curs de dezvoltare în jur de 90% din copii au fost infectați înainte de a împlini 10 ani așadar sunt imuni la maturitate.[8] Aceasta apare adesea în epidemii în țările dezvoltate moderat în cazul în care copiii nu sunt expuse atunci când sunt tineri și nu există vaccinare pe scară largă.[8] În 2010, hepatita A acută a dus la 102 000 de morți.[10] Ziua Mondială a Hepatitei are loc în fiecare an pe data de 28 iulie pentru conștientizarea hepatitei virale.[8]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.