From Wikipedia, the free encyclopedia
Ferdinand al IV-lea (n. , Viena, Monarhia Habsburgică – d. , Viena, Monarhia Habsburgică) aparținând Casei de Habsburg, a fost din 1653 până în 1654 rege romano-german, din 1646 rege al Boemiei și din 1647 rege al Ungariei și Croației.[4]
Acest articol sau această secțiune are bibliografia incompletă sau inexistentă. Puteți contribui prin adăugarea de referințe în vederea susținerii bibliografice a afirmațiilor pe care le conține. |
Ferdinand al IV-lea, Rege al Romanilor | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [1][2][3] ![]() Viena, Monarhia Habsburgică ![]() |
Decedat | (20 de ani)[1][2][3] ![]() Viena, Monarhia Habsburgică ![]() |
Înmormântat | Cripta Capucinilor din Viena ![]() |
Cauza decesului | cauze naturale (variolă) ![]() |
Părinți | Ferdinand al III-lea, Împărat al Sfântului Imperiu Roman Maria Anna a Spaniei ![]() |
Frați și surori | Eleonora Maria Josefa de Austria Arhiducesa Maria Anna Josepha de Austria Mariana de Austria Leopold I, Împărat al Sfântului Imperiu Roman Carol Iosif al Austriei[*] ![]() |
Ocupație | politician monarh ![]() |
Apartenență nobiliară | |
Titluri | conte |
Familie nobiliară | Casa de Habsburg |
Principe elector ![]() | |
Rege al Ungariei ![]() | |
Domnie | – |
Predecesor | Ferdinand al III-lea, Împărat al Sfântului Imperiu Roman |
Succesor | Leopold I, Împărat al Sfântului Imperiu Roman |
Modifică date / text ![]() |
Motto: Deo et populo (Pentru D-zeu și pentru popor)[5]
Ferdinand a fost fiul cel mare al împăratului Ferdinand al III-lea (1608–1657) și al primei sale soții, Maria Anna a Spaniei (1606–1646).
Printre frații și surorile lui Ferdinand s-au numărat:[6]
Ferdinand a fost logodit cu Maria Tereza (1638–1683), fiica cea mare a regelui Filip al IV-lea al Spaniei. Această căsătorie fusese plănuită în același timp cu cea a surorii lui Ferdinand, Maria Anna, cu regele Filip al IV-lea. Astfel regele Spaniei urma să fie în același timp socrul și cumnatul lui Ferdinand.[5]
În octombrie 1652, cu ocazia vizitei mai multor principi electori la curtea de la Praga a tatălui său, s-a convenit ca Ferdinand să fie ales rege romano-german, ceea ce s-a întâmplat pe 31 mai 1653. El a fost încoronat la Regensburg pe 18 iunie 1653 de arhiepiscopul de Mainz, Philipp de Schönborn.[4]
Un an mai târziu, pe 9 iulie 1654 Ferdinand a murit bolnav de variolă la Viena.[5] Deoarece a murit înaintea tatălui său, el nu a fost niciodată conducător al Sfântului Imperiu Roman și astfel caracterul și profilul său politic nu au fost înregistrate de istorie. La moartea lui Ferdinand imperiul a fost amenințat de o criză politică privind succesiunea tatălui său, împăratul Ferdinand al III-lea.[5] După moartea acestuia în 1657, a fost ales împărat romano-german Leopold, fratele mai mic al lui Ferdinand, și încoronat pe 31 iulie 1658 la Frankfurt.[7]
Când Ferdinand a murit, cadavrul său a fost autopsiat în aceeași seară și îmbălsămat. Pe catafalc a fost expusă separat inima sa. A doua zi la ora 21 inima lui a fost dusă la Biserica Augustinilor de lângă Palatul Hofburg, unde a fost înmormântată într-o ceremonie simplă în Capela Loreto[8] așa cum stabilise Ferdinand prin testament. El o venera în mod deosebit pe Madona din Loreto ceea ce explică dorința sa testamentară. După slujbele religioase funerare care au durat câteva zile, trupul lui Ferdinand a fost în sfârșit îngropat în Cripta Capucinilor din Viena.
Astfel a început tradiția care a durat până în secolul al XIX-lea conform căreia inimile Habsburgilor au fost îngropate în Cripta Loreto din Biserica Augustinilor din Viena. Măruntaiele lui Ferdinand al IV-lea au fost îngropate în Cripta ducală din Catedrala Sf. Ștefan din Viena. El a fost una dintre cele 41 de persoane a căror înmormântare a fost una „separată” adică rămășițele au fost împărțite între cele trei locuri de înmormântare tradiționale ale Habsburgilor: Cripta imperială, Cripta inimii și Cripta ducală.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.