comună din județul Cluj, România From Wikipedia, the free encyclopedia
Țaga (în maghiară Cege, în germană Zegen) este o comună în județul Cluj, Transilvania, România, formată din satele Năsal, Sântejude, Sântejude-Vale, Sântioana și Țaga (reședința).
Țaga | |
— comună — | |
![]() Biserica de lemn din satul Sântejude (monument istoric) | |
Localizarea satului pe harta României | |
Coordonate: 46°56′45″N 24°03′34″E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Județ | ![]() |
SIRUTA | 59826 |
Atestare | 1243 [1] |
Reședință | Țaga |
Sate componente | Țaga, Năsal, Sântejude, Sântejude-Vale, Sântioana |
Guvernare | |
- Primar | Romulus Mîrza[*][2][3] (PNL, ) |
Suprafață | |
- Total | 100,01 km² |
Altitudine | 313 m.d.m. |
Populație (2021) | |
- Total | 1.588 locuitori |
- Densitate | 19,47 loc./km² |
Fus orar | EET (+2) |
- Ora de vară (DST) | EEST (+3) |
Cod poștal | 407565 |
Prefix telefonic | +40 x64[4] |
Prezență online | |
site web oficial ![]() GeoNames ![]() | |
![]() | |
![]() (Click pentru imagine interactivă) (Click pentru imagine interactivă) | |
Modifică date / text ![]() |
Pare evident că denumirea Țaga este etimologic înrudită cu două denumiri latine pentru îmbrăcăminte, anume "toga" și "sagum", primul obiect vestimentar fiind o fîșie (cca 6 metri lungime) de stofă fină țesută din lînă care se purta peste o tunică din in ce învelea corpul , în timp ce al doilea obiect vestimentar era o mantie de formă pătrată din țesătură de lînă nespălată (care o făcea impenetrabilă la ploaie). "Sagum" era obiectul de îmbrăcăminte popular, fiind purtat de persoanele fără titluri sau avere și de militari. În limba română există și cuvintele "zeghe", "sarică" care noțional acoperă cam același obiect vestimentar. Dacă ținem seama de faptul că la Țaga au fost descoperite vestigii arheologice din perioada Daciei romane, se poate presupune existența unei "villa rustica" (o fermă romană) unde cu siguranță se confecționau "sagum" pentru locuitori din lîna oilor care se creșteau la fermă. Dar, mai este ceva de spus. Că romanii, spre sfârșitul perioadei republicane și începutul imperiului au inventat fabricarea în organizare industrială a țesăturilor, fenomen ce a generat un comerț înfloritor. Tot ei au inventat confecționarea hainelor "de-a gata". Nu este exclus ca la Țaga să fi existat o manufactură de confecții "de-a gata" care să alimenteze târgurile din Dacia superioară, de la care fapt așezarea să fi primit denumirea respectivă.
Se învecinează la est cu județul Bistrița-Năsăud și comuna Buza, la sud cu comunele Geaca și Pălatca, la vest cu comuna Sic, iar la nord cu comunele Fizeșu Gherlii și Sânmartin.
Fostul sat Ghiolț (în maghiară Göes, în germană Götz) a fost unit cu satul Țaga. Cu ocazia reformei administrative din anul 1968, Ghiolțul a fost integrat localității Țaga, cu care practic se unise prin construcțiile caselor noi care s-au tot adăugat între cele două sate vecine. Ghiolț este consemnat documentar ca localitate în actele vremii, începând din anul 1298[5]
În afară de alte descoperiri au fost găsite două cimitire, unul din secolele III-IV, iar celălalt din secolele VII-VIII, descoperire care aduce un argument în favoarea continuității vieții locale și după retragerea aureliană.[6]
Componența etnică a comunei Țaga
Români (85,39%)
Maghiari (4,79%)
Romi (3,02%)
Alte etnii (6,8%)
Componența confesională a comunei Țaga
Ortodocși (84,63%)
Reformați (4,53%)
Greco-catolici (1,7%)
Alte religii (2,14%)
Necunoscută (6,99%)
Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Țaga se ridică la 1.588 de locuitori, în scădere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 1.947 de locuitori.[7] Majoritatea locuitorilor sunt români (85,39%), cu minorități de maghiari (4,79%) și romi (3,02%).[8] Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (84,63%), cu minorități de reformați (4,53%) și greco-catolici (1,7%), iar pentru 6,99% nu se cunoaște apartenența confesională.[9]
Comuna Țaga este administrată de un primar și un consiliu local compus din 11 consilieri. Primarul, Romulus Mîrza[*] , de la Partidul Național Liberal, este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:[10]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Partidul Național Liberal | 6 | |||||||
Partidul PRO România | 3 | |||||||
Partidul Mișcarea Populară | 1 | |||||||
Partidul Social Democrat | 1 |
De-a lungul timpului populația comunei a evoluat astfel:
Recensământul[11] [12] | Structura etnică | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Anul | Populația | Români | Maghiari | Germani | Rromi | Alte etnii | ||
1850 | 3.485 | 2.950 | 368 | 101 | 66 | |||
1880 | 3.164 | 2.580 | 444 | 19 | 121 | |||
1890 | 3.411 | 2.759 | 500 | 26 | 126 | |||
1900 | 3.658 | 3.100 | 480 | 76 | 2 | |||
1910 | 3.855 | 3.200 | 549 | 52 | 54 | |||
1920 | 3.830 | 3.322 | 424 | 84 | ||||
1930 | 4.035 | 3.488 | 441 | 1 | 61 | 44 | ||
1941 | 4.325 | 3.663 | 542 | 1 | 101 | 18 | ||
1956 | 4.536 | 4.053 | 482 | 1 | ||||
1966 | 4.058 | 3.705 | 353 | 0 | ||||
1977 | 3.340 | 3.046 | 261 | 33 | 0 | |||
1992 | 2.313 | 2.104 | 163 | 44 | 2 | |||
2002 | 2.162 | 1.982 | 133 | 46 | 1 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.