comună din județul Cluj, România From Wikipedia, the free encyclopedia
Săndulești (până în 1974 Sândulești;[lower-alpha 1] numită colocvial și în prezent Sând, sau în maghiară Szind, de către locuitorii ei) este o comună în județul Cluj, Transilvania, România, formată din satele Copăceni și Săndulești (reședința). Locuitorii din Săndulești își spun „sândeni” iar locuitorii din Copăceni își spun „copândeni”.
Săndulești | |
— comună — | |
![]() | |
Localizarea satului pe harta României | |
Coordonate: 46°34′55″N 23°43′30″E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Județ | ![]() |
SIRUTA | 55311 |
Atestare | 1276 [1] |
Reședință | Săndulești |
Sate componente | Săndulești, Copăceni |
Guvernare | |
- Primar | Călin-Stelian Fărgaciu[*][2] (PNL, ) |
Suprafață | |
- Total | 22,48 km² |
Altitudine | 454 m.d.m. |
Populație (2021) | |
- Total | 1.944 locuitori |
- Densitate | 83,76 loc./km² |
Fus orar | EET (+2) |
- Ora de vară (DST) | EEST (+3) |
Cod poștal | 407500 |
Prefix telefonic | +40 x64 [3] |
Prezență online | |
site web oficial ![]() GeoNames ![]() | |
![]() | |
![]() (Click pentru imagine interactivă) (Click pentru imagine interactivă) | |
Modifică date / text ![]() |
Pe Harta Iosefină a Transilvaniei din 1769-1773 (Sectio 109) apare sub numele de Szind.
Altitudinea: 454 m.
1. Ape curgătoare
Teritoriul satului este străbătut de Valea Săndulești și Valea Pordei. Valea Sândulești se formează prin unirea Văii Sândului Mic (pârâul Zisok) cu Valea Sândului Mare (pârâul Chereborz-Kerekborza).
2. Ape stătătoare
La sud de sat s-au găsit odinioară două lacuri naturale cu apă dulce (Tăul Mare și Tăul Mic), propice pescuitului sportiv. Lacurile apar pe straturi de gipsuri levigate, în care s-au format doline umplute cu apă. În prezent mai există doar Tăul Mare. În jurul anului 1950 Tăul Mic mai era încă lac, dar cu începere din anii 60 ai secolului al XX-lea a început un proces de colmatare a lui. Între timp, lacul a dispărut.
Coordonate lacuri:
Tăul Mare: 46.573268 23.730370 (46°34'23.8"N 23°43'49.3"E)
Tăul Mic: 46.572571 23.735831 (46°34'21.3"N 23°44'09.0"E)
3. Izvoare
- În vestul carierei de calcar, pe drumul care duce spre satul Petreștii de Jos, se află Izvorul lui Alexandru Macedon, nume bazat pe o legendă populară locală (coordonate: 46°36'04"N 23°41'22"E). In literatura maghiară este cunoscut sub numele de „Izvorul Sf.Laszlo” (Ladislau).
- În vecinătatea satului se găsește Izvorul Romanilor (coordonate: 46°35'28"N 23°42'41"E), de unde romanii au captat apa potabilă și au transportat-o prin apeducte până la castrul Potaissa, pe o distanță de câțiva km.
- În trecut, localnicii aduceau apă de băut de la Izvorul Buna (coordonate: 46°35'08"N 23°42'43"E), situat în partea de nord-vest a satului, apa din fântânile satului nefiind de bună calitate.
- Fântâna “Soponița” se afla la intrarea Văii Săndulești în sat (coordonate: 46°34'50"N 23°42'53"E). Apa fântânii a fost folosită în trecut de către localnici pentru spălatul rufelor, având proprietăți bazice, asemănătoare cu cele ale săpunului (de aici îi vine numele).[lower-alpha 2] În anul 2015 fântâna a dispărut, în urma amenajării drumului învecinat.
- Izvorul “La Fântânele”, la vest de sat, obârșia Văii Vapa (Pârâul Văpii), afluent de stânga al Văii Hășdate, în care se varsă nu departe de cabana din Cheile Turzii. În zona izvorului există 3 fântâni.
- In apropierea satului se găsește fântâna „La Izvoare“ (coordonate: 46°35’49” N 23°41’03” E), cu un debit relativ mare de apă, provenită din masivul de calcar. Pentru adăpatul animalelor a fost amenjat un vălău betonat lung.
Componența etnică a comunei Săndulești
Români (85,91%)
Maghiari (2,78%)
Romi (1,44%)
Alte etnii (9,88%)
Componența confesională a comunei Săndulești
Ortodocși (71,55%)
Greco-catolici (7,61%)
Penticostali (6,02%)
Reformați (1,08%)
Alte religii (3,34%)
Necunoscută (10,39%)
Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Săndulești se ridică la 1.944 de locuitori, în creștere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 1.798 de locuitori.[4] Majoritatea locuitorilor sunt români (85,91%), cu minorități de maghiari (2,78%) și romi (1,44%).[5] Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (71,55%), cu minorități de greco-catolici (7,61%), penticostali (6,02%) și reformați (1,08%), iar pentru 10,39% nu se cunoaște apartenența confesională.[6]
Comuna Săndulești este administrată de un primar și un consiliu local compus din 11 consilieri. Primarul, Călin-Stelian Fărgaciu[*] , de la Partidul Național Liberal, este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:[7]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Partidul Național Liberal | 8 | |||||||||
Partidul Mișcarea Populară | 1 | |||||||||
Partidul Social Democrat | 1 | |||||||||
Uniunea Salvați România | 1 |
De-a lungul timpului populația comunei a evoluat astfel:
Recensământul[8] [9] | Structura etnică | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Anul | Populația | Români | Maghiari | Germani | Rromi | Alte etnii | ||
1850 | 1.002 | 799 | 156 | 46 | 1 | |||
1880 | 1.154 | 862 | 241 | 1 | 50 | |||
1890 | 1.241 | 1.073 | 119 | 18 | 31 | |||
1900 | 1.275 | 1.034 | 219 | 8 | 14 | |||
1910 | 1.272 | 1.045 | 175 | 7 | 45 | |||
1920 | 1.275 | 1.138 | 137 | 0 | ||||
1930 | 1.576 | 1.350 | 196 | 28 | 2 | |||
1941 | 1.887 | 1.663 | 165 | 1 | 58 | |||
1956 | 1.922 | 1.721 | 177 | 24 | 0 | |||
1966 | 2.362 | 2.145 | 182 | 1 | 33 | 1 | ||
1977 | 2.270 | 2.139 | 131 | 0 | ||||
1992 | 1.751 | 1.641 | 95 | 15 | 0 | |||
2002 | 1.892 | 1.790 | 81 | 21 | 0 |
Săndulești, Cluj - evoluția demografică
![]() |
Graficele sunt indisponibile din cauza unor probleme tehnice. Mai multe informații se găsesc la Phabricator și la wiki-ul MediaWiki. |
Date: Recensăminte sau birourile de statistică - grafică realizată de Wikipedia
În apropierea satului Săndulești, în zona carierei de calcar, arheologii care au cercetat traseul autostrăzii Transilvania au găsit o mare așezare preistorică. În zonă existau cel putin 100 de locuințe de acum 4.000 de ani, plus cimitire și locuri de cult. Locuințele din epoca bronzului erau folosite de o populație a cărei origine nu a fost deocamdată stabilită, deși în zonă a fost găsit un mare număr de vase ceramice, unelte și podoabe.
În punctul „Piatra Tăiată“ (în maghiară Vágottkő) (monument istoric situat în apropiere de "Izvorul Romanilor"; coordonatele izvorului: 46°35'28"N 23°42'41"E) se afla în perioada romană principala carieră a orașului și a castrului roman Potaissa. În secolul al XIX-lea, când urmele exploatărilor romane mai erau vizibile, s-au făcut observații detaliate privind tehnicile de desprindere a blocurilor de calcar și de avansare în masiv. Din carieră a fost transportată la biserica din satul învecinat Cheia o coloană înaltă de 1,5 m și cu diametrul de 0,34 m. În carieră și în împrejurimile sale s-au descoperit țigle, chei, opaițe, fragmente ceramice și mai multe monede (o tetradrahmă, un denar din timpul împăratului roman Domițian, un denar din vremea lui Macrinus și alte două monede). Descoperirile indică existența unei așezări și în preajma carierei romane de calcar.
În Evul Mediu timpuriu în apropiere au mai existat 2 mici sate (Párdé la sud, în zona izvorului văii Pordeiului, și Kovácsteluk la nord, în zona fostei cariere de gips Buna) ambele dispărute după năvălirea tătarilor din anul 1241.[10]
În secolele XIX-XX calcarul de la Săndulești a servit ca materie primă pentru producția de ciment la Turda. Pentru transportul calcarului la Turda, cu câțiva ani înaintea primului război mondial, s-a construit o linie ferată îngustă lungă de 10 km (abandonată în anul 1999, dar de mare valoare istorică).
Pentru inspectarea liniei de cale ferată și transportul (ocazional) de persoane s-au folosit mai demult (până prin anii 40 ai secolului al XX-lea) așa-numitele drezine[lower-alpha 3] (în aval, în direcția Turda, fără tracțiune; înapoi, tractate de locomotive).
Următoarele obiective au fost înscrise pe Lista monumentelor istorice din județul Cluj[11], elaborată de Ministerul Culturii din România în anul 2015:
Amplasat între 1937-2011 în părculețul din centrul satului, a purtat inițial numele celor 21 militari români din sat căzuți în primul război mondial (1917-1918). După vandalizarea monumentului în anul 2011, a fost mutat în anul 2013 în curtea Bisericii Greco-Catolice, prilej cu care monumentul a fost completat cu numele celor 13 militari români morți pe front între anii 1941-1945. In părculețul din centrul satului, în locul monumentului, a fost amplasată în 2011 o cruce care poartă pe soclu numele celor 34 eroi români ai satului din cele 2 războaie mondiale.
Prima atestare toponimică este din anul 1276 („Zynd”). In cursul vremii a purtat și alte denumiri (vezi linkul de mai sus). In prezent se numește Săndulești.
In cursul istoriei de pe teritoriul comunei Săndulești s-a exploatat calcar, gips, alabastru, caolin, bentonit, nisip și celestină.
In anul 1905 s-a dat în funcțiune o linie ferată îngustă industrială de 760 mm pe o lungime de 10 km care transporta calcarul exploatat la Săndulești la Fabrica de Ciment din Turda. Diferența de nivel între carieră (+565 m) și curtea Fabricii de Ciment (+325 m) era de 240 m, o pantă accentuată. La începutul anilor 60 din secolul al XX-lea, linia s-a dublat. Pentru inspectarea liniei, până prin anii 40 ai secolului al XX-lea, s-au folosit drezine. In jos, spre Turda, drezinele coborau fără tracțiune, înapoi, trebuiau tractate de locomotive. Linia a fost desființată în 1999, șinele metalice fiind reutilizate ca fier vechi. In teren se mai văd în prezent urmele traseului acestei linii ferate istorice.
Primele două biserici sunt înscrise pe lista monumentelor istorice din județul Cluj (2015).
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.