From Wikipedia, the free encyclopedia
Urreptiler eller anapsider er tidlige krypdyr der skalletaket ikke har noen åpninger bak øyet. En slik hodeskalle kalles «anapsid» (latin for uten bue), og gruppens vitenskapelige navn er Anapsida. Denne formen for skalletak er den originale for firbente virveldyr og finnes også hos de tidlige panserpaddene som gav opphav til krypdyrene. Blant krypdyr er det bare skilpadder som har denne denne formen for skalletak i dag, men dette er en senere tilpassning.
Urreptiler (forløpere for diapsider og synapsider) | |||
---|---|---|---|
![]() Milleretta, fra sen perm
| |||
Nomenklatur | |||
Anapsida | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | Dyreriket | ||
Rekke | Ryggstrengdyr | ||
Klasse | Krypdyr | ||
Økologi | |||
Antall arter: | ukjent | ||
Habitat: | landjord og ferskvann | ||
Utbredelse: | karbon til kritt, til nåtid med etterkommere | ||
Inndelt i | |||
|
Urreptiler er ikke en fullstendig systematisk enhet, men en samlebetegnelse på tidlige grupper av krypdyr.[1] Det virkelige slektskapsforholdet mellom de første urreptilene fra devon og karbon og de senere gruppene fra perm er ikke skikkelig klarlagt. Selv om skilpadder har denne formen for skalletak er den rådende teorien i dag at skilpaddene ikke er urreptiler, men diapsider som har mistet åpningene i skalletaket for å styrke hodeskallen.[2]
De første urreptilene dukket opp i karbon. De var små, lette dyr, ikke ulik dagens firfisler. Det eldste fossilet som tentativt er klassifisert som et urreptil er Casineria, et fragmentarisk funn fra Skottland fra midtre karbon, ca. 340 millioner år siden. Med sine vanntette egg og skjelldekkede hud (se krypdyr) kunne de utnytte økologiske nisjer som ikke var tilgjengelige for panserpaddene. Urreptilene nådde sitt høydepunkt på slutten av karbon og begynnelsen av perm og det utviklet seg flere store og tungbygde former. I perm fikk de sterk konkurranse av de pattedyrliknende krypdyrene og i overgangen til trias også fra diapsidene som begynte å bli vanlige. De fleste urreptilene, inkludert millerettider og de store pansrede pareiasaurene døde ut i slutten av perm, men noen av de små planteetende procolophonidene overlevde et stykke inn i trias.
Å lage en systematisk oversikt over urreptilene er vanskelig. Mange av gruppene er kjent fra svært fragmentariske funn, og mange er spredt ut over bortimot 70 millioner år. Urreptilene gav også opphav til resten av krypdyrene, og til pelycosaurene (pattedyrenes forfedre) i løpet av karbon-tiden, og detaljene i denne oppsplittingen er langt fra klarlagt. I tillegg kommer striden mellom forskere som ønsker å bruke formell klassifisering og de som ønsker å bruke kladistisk klassifisering. Denne oversikten bygger på litt forskjellige arbeider [3] [4] [5], men klassifiseringen av denne gruppen, særlig de tidlige formene, er i stadig forandring.
`-Primitive captorhinider (Casineria, muligens Westlothiana og Hylonomus) |-? Mesosauria |-Synapsida (Pattedyrliknende krypdyr og pattedyr) |-Eureptilia | `-Avanserte captorhinider (Captorhinus, muligens Hylonomus) | `-Prothorothyrididae | `-Diapsida `-Parareptilia `-Millerettidae `-Procolophonidae `-Pareiasauridae
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.