Sverdrup er en norsk slekt som opprinnelig stammer fra en landsby i Sønderjylland med samme navn. Slekten kom til Norge med fogd Peder Michelsen på begynnelsen av 1600-tallet.
Navn og stamfar
Stedsnavnet ble skrevet Schwerderup i 1463 og Swerubt i 1587. Det kommer av mannsnavnet Sver (Sverre) og -drup, samme ord som -torp (svensk) og tilsvarer til en viss grad -rød/rud (norsk og sørsvensk) og betyr rydning/utflytterbebyggelse. Stedsnavnet har altså ingen sammenheng med ordet sverd.
Som slekten Sverdrups eldste kjente stamfar regnes Peder Michelsen, kongens fogd i Idd og Marker ved Halden i 1624. Hans barn tok slektsnavnet Sverdrup. Fogd Peder var oldefar til den yngre stamfar, Peter Jacob Sverdrup.
Den delen av slekten Sverdrup som er mest kjent starter med Peter Jacob Sverdrup på Laugen i Nærøy (født i Hærø, 1728–95), sønn av Jørgen Andersen Sverdrup og Margrethe Pedersdatter Angell. Han er den yngre stamfar for de nåværende Sverdrup`er. Han var utdannet jurist og kom i 1748 til Nærøy i Namdalen, – opprinnelig med en juridisk løpebane i sikte. Da han i 1752 inngikk ekteskap med den meget velstående Else Marie Meyer, kom han i besittelse av betydelige jordegods, som han siden utvidet med gårder, og sogar flere kirker. I 1763 kjøpte han Laugen, hvor han siden hadde sin herskapelige bopel, og da styrte sine jordgods som var de største nordenfjells. Han giftet seg 2. gang i 1761 med Hilleborg Margrethe Schultz, datter av den formuende godseier Jacob Schultz i Romsdalen. Som et eksempel på rikdommen etter Peter Jacob Sverdrup, ble det i skiftet etter hans død registrert sølvtøy for 640 riksdaler.
Kjente medlemmer
Blant kjente medlemmer er
- statsminister Johan Sverdrup (1816-1892)
- polfareren Otto Sverdrup, født på Horstad hovedgård i 1854
- statsmannen, eidsvollsmannen Georg Sverdrup, født på Laugen hovedgård i 1770
- slottsprest Bernt Anker Sverdrup til Frogner hovedgård
- kommandørkaptein Fredrik Georg Wilhelm Sverdrup fra Madserud gård.
- Prest og politiker Harald Ulrik Sverdrup
- oceanografen Harald Ulrik Sverdrup
- Væreier og politiker Cato Sverdrup
- Forfatter og lyriker Harald Sverdrup
- Brukskunstner Elfi Sverdrup
- Forfatter Kari Sverdrup
- Politiker Ingvard Sverdrup
- Statsviter og direktør i Statoil og sekretariatsleder for 22. juli-kommisjonen Bjørn Otto Sverdrup
- Statsviter og NUPI-direktør Ulf Sverdrup
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/d/dc/Svedrup2.jpg)
Slektsvåpen
Slektens våpenskjold ble først tatt i bruk av presten Lauritz Sverdrup i Vang i 1650. Det har skjold delt i blått og sølv. I 1. felt tre oppvoksende naturlige roser, og i 2. felt en tredelt busk med blad. På hjelmen er hjelmtegnet en «væpnet» (harniskkledt) arm som holder et sverd.
Opprinnelig var det en rosegren istedenfor sverdet, og rosegrenen finnes i seglet fra 1796 for Bernt Ancher Sverdrup (Nissen & Aase).
Overrettsprokurator Hans Sverdrup brukte i 1730 et segl med i ovalt skjold en naturlig rose mellom to palmegrener (?) som alle vokser opp fra en gressbakke. Hjelmtegnet er den harniskkledte armen som holder rosegrenen (Hans Krag).
Eidsvollsmannen Georg Sverdrups segl på Grunnloven den 17. mai 1814, har våpen med i skjoldet initialer og på hjelmen en arm med en sabel.
Litteratur
- Fotolitografisk Gjengivelse af det i Storthingets Arkiv opbevarede Original-Haandskrift af Kongeriget Norges Grundlov af 17.de Mai 1814 (viser eidsvollsmannens segl med våpen)
- Marin Arnesen: Slægten Sverdrup, side 1-32
- S. H. Finne-Grønn (1923). Slegten Sverdrup. Christiania: Det Mallingske Bogtrykkeri.
- Johan F. Sverdrup: Minner fra min barndoms Fiskerosen, side 5-6
- Hans Krag: Norsk heraldisk mønstring fra Frederik IV's regjeringstid 1699-1730, Drøbak 1942 – Kristiansand S 1955, side 74
- Hans Cappelen: Norske slektsvåpen, Oslo 1969 (2. opplag Oslo 1976)
- Herman L. Løvenskiold: Heraldisk nøkkel, Oslo 1978
- Harald Nissen og Monica Aase: Segl i Universitetsbiblioteket i Trondheim, Trondheim 1990, side 140
- Peter Kurrild-Klitgaard: Nordiske heraldiske exlibris, København 2019 (Jacob Liv Rosted Sverdrups ex libris med slektsvåpen side 83)
Eksterne lenker
- Private slektssider og Sverdrup-medlemmer (vestraat.net)
- Georg Sverdrup (1770–1850), Norsk biografisk leksikon
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.