Øreselfamilien er en familie med seldyr som tilhører gruppen med bjørnelignende rovpattedyr.
Øreselfamilien | |||
---|---|---|---|
Australsk sjøløve (Neophoca cinerea)
| |||
Nomenklatur | |||
Otariidae Gray, 1825 | |||
Populærnavn | |||
øreseler, pelsseler, sjøløver, otariider | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | Dyreriket | ||
Rekke | Ryggstrengdyr | ||
Klasse | Pattedyr | ||
Orden | Rovpattedyr | ||
Gruppe | Hundelignende rovpattedyr | ||
Infraorden | Seler | ||
Overfamilie | Otarioidea | ||
Familie | Otariidae | ||
Økologi | |||
Antall arter: | 14 | ||
Habitat: | marint/terrestrisk | ||
Utbredelse: | Stillehavet, Atlanterhavet, Indiahavet | ||
Inndelt i | |||
Beskrivelse
Dyr i denne familien kjennetegnes ved at medlemmene har ytre ører og baklemmer som kan bøyes framover og brukes til å gå med når de er på land. Otariidene skiller seg også fra dyr i selfamilien (Phocidae) gjennom å ha betydelig større framluffer og mye kraftigere brystmuskulatur. Noen av artene blir enormt store. En fullvoksen hann av arten stellersjøløve (Eumetopias jubatus) kan veie mer enn 1 100 kg.[1] Pelsseler blir generelt fysisk mindre enn sjøløver.
Atferd
Dyr i denne familien er gjerne svært sosiale. De danner store flokker i paringstiden, der individuelle hanner, avhengig av posisjon og styrke, forsvarer et harem på 3-40 hunner.
Taksonomi
Otariidene som gruppe oppsto i det nordlige Stillehavet i miocen, for omkring 15–17 millioner år siden. Derfra spredde den seg raskt til den sørlige halvkulen, hvor de fleste artene finnes i dag. Det eldste fossile beviset man har for denne gruppen er Eotaria crypta, fra det sørlige California.[2] Gruppen inkluderer pelsseler og sjøløver og teller 14 arter.
Tidligere ble gjerne pelsseler (Arctocephalinae) og sjøløver (Otariinae) systematisert i to grupper, med bakgrunn i at dyr i førstnevnte gruppe hadde et spesielt tykt lag av underull. Imidlertid viste en studie at minst ett dyr fra den ene gruppen, nordlig pelssel (Callorhinus ursinus), var nærmere beslektet med sjøløver en pelsseler, så denne inndelingen ble frafalt. Flere arter er dessuten kontroversielle med hensyn til inndeling i pelsseler og sjøløver, men noen velger fortsatt å omtale dem slik av praktiske årsaker.
Fylogeni
Anetre
Fylogenien under viser grupens nærmeste slektninger og er i henhold til Wesley-Hunt og Flynn (2005)-[3]
Arctoidea |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Etterkommertre
Pinnipedia |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Kladogrammet over viser slektskapet mellom ulike pinnipedier.[4]
Referanser
Eksterne lenker
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.