From Wikipedia, the free encyclopedia
Nonsblom er en plante i nøkleblomfamilien. Synonym: Anagallis arvensis L. Dette har vært det vitenskapelige navnet på nonsblom intil nylig, da den ble flyttet til fredløsslekten[2].
Nonsblom | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Nomenklatur | |||
Lysimachia arvensis (L.) U.Manns & Anderb. | |||
Populærnavn | |||
Nonsblom, rødarve | |||
Hører til | |||
fredløsslekten(Lysimachia), nøkleblomfamilien(Primulaceae), Ericales, Asteridae | |||
Økologi | |||
Habitat: | havstrand, åker og forstyrret grunn | ||
Utbredelse: | Norge: Spredt i Sør-Norge til Trondheim, men den er også funnet i Tromsø.
Fins vidt utbredt i Europa, Vest- og Sentral-Asia Utbredelseskart: [1] |
Den er giftig.
Navnet nonsblom er et nokså seint påfunn av norske botanikere, det dukket først opp i Våre ville planter (1956). Tidligere ble den kalt rødarve. Det viser til det gamle måltidsnavnet non, siden blomsten lukker seg tidlig på ettermiddagen[3].
Navnet Anagallis er brukt av Dioskorides, det fins flere forklaringer på hva det betyr[4].[5]. Artsnavnet arvensis betyr fra eller som tilhører åkeren.
Krypende eller opprett stengel, 5-30 cm høy. Motsatte blader som er eggformetog og har underside med brune kjertelprikker. De femtallige blomstene sitter enkeltvis i bladhjørnene på lange skaft. De er mønje- eller mursteinsrøde. Det fins en blåfiolett form som er svært sjelden i Norge, formen azurea. Blomstene er bare åpne noen timer midt på dagen. Kapselen er en kuleformet lokkapsel[6][7].
Har tidliger vært brukt medisinsk, men den inneholder giftige saponiner, særlig cyklamin, som også fins hos alpefiol-artene. Den nevnes av Plinius og Dioskorides, men er lite kjent nå. Det er lite tradisjon for å bruke den i norsk folkemedisin, og den nevnes ikke av Ove Arbo Høeg[8]. Urtekilden advarer mot medisinsk bruk, siden giftinnholdet er variabelt og vanskelig å forutse[9].
På engelsk heter nonsblom Scarlet Pimpernel, det er også navnet på et populært skuespill av Emma Orczy med handling fra den franske revolusjon.
Norsk rødliste for 2010 [10] sier den kan betraktes som trygg i norsk flora. Det er usikkert om den er innført eller opprinnelig.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.