Joseph Vernet
Fransk kunstner (1714-1787) From Wikipedia, the free encyclopedia
Fransk kunstner (1714-1787) From Wikipedia, the free encyclopedia
Claude Joseph Vernet (født 14. august 1714, død 3. desember 1789) var en fransk maler. Hans sønn Antoine Charles Horace Vernet var også maler.
Joseph Vernet | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Claude Joseph Vernet 14. aug. 1714[1][2][3][4] ![]() Avignon | ||
Død | 3. des. 1789[1][2][3][4]![]() Paris | ||
Beskjeftigelse | Kunstmaler, grafiker, litograf, billedkunstner ![]() | ||
Ektefelle | Virginie Cecil Parker | ||
Far | Antoine Vernet | ||
Søsken | Jean-Antoine Vernet[5] | ||
Barn | Antoine Charles Horace Vernet[6] Marguerite Émilie Chalgrin | ||
Nasjonalitet | Kongeriket Frankrike | ||
Medlem av | Académie des belles-lettres, sciences et arts de La Rochelle Académie royale de peinture et de sculpture | ||
Allerede som 14-åring hjalp han sin far, en dyktig dekorativ maler, i de viktigste delene av hans arbeid.
Senere reiste han til Roma, og synet av sjøen ved Marseille og hans reise til Civitavecchia (Kirkestatens viktigste havn ved det Tyrrhenske hav) gjorde et sterkt inntrykk på ham, og straks etter ankomst dro han til marinemaleren Bernardino Fergionis studio for å male. Enten før han studerte med Fergioni eller etter, studerte Vernet også med Adrien Manglard, en annen landskapsmaler av havutsikten.[7][8][9][10]
Sakte, men sikkert ble han en stadig mer anerkjent maler i kunstmiljøet i Roma. Vernet bodde 20 år i Roma, hvor han produserte oppsiktsvekkende bilder av blant annet skipshavner, stormer og måneskinn. I 1753 ble han kalt tilbake til Paris, hvor han ble medlem av akademiet. I 1746 begynte han å bidra til utstillingene, og han fortsatte å stille ut, med sjeldne unntak, helt fram til sin død i sitt losji i Louvre den 3. desember 1789.
Blant et stort antall viktige arbeider er kanskje de mest nevneverdige «Le Bas», «Cochin», «Basan», «Duret», «Flipart» og «Le Veau» i Frankrike.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.