tysk prest og bibliotekar From Wikipedia, the free encyclopedia
Hermann Josef Wehrle (født 26. juli 1899 i Nürnberg i Bayern i Det tyske rike, henrettet 14. september 1944 i Plötzenseefengselet i Berlin) var en tysk katolsk prest som ble drept etter 20. juli-attentatet mot Adolf Hitler, for angivelig å ikke ha oppfylt sin varslingsplikt om drapsplaner.[5][6]
Hermann Josef Wehrle, som var oldebarn av sosialpedagogen og lærlingeforeningsgrunnleggeren Johan Gregor Breuer, ble født i Nürnberg, men familien flyttet i hans tidlige barndom til Höchst (senere en bydel av Frankfurt am Main).
Han ble innkalt til soldattjeneste i den tyske hær i første verdenskrig. Like etter krigen, den 10. desember 1918 begynte han på det katolske presteseminaret i Fulda, men sluttet etter kort tid og begynte å studere filosofi og katolsk teologi i Frankfurt am Main.
Han arbeidet deretter som journalist og ved det offentlige biblioteket i Frankfurt.[7] I 1938 begynte han som lærer ved folkeskolen i Marktbreit, men ble etter en tid tvunget til å slutte på grunn av sin manglende støtte til nazismen. Han begynte så igjen på katolske prestestudier, nå ved klosteret St. Ottilien. Etter at klosteret ble oppløst i april 1941 fortsatte Wehrle på presteseminaret i Freising.
Han ble presteviet den 6. april 1942. Han virket i katolske menigheter i Planegg og i München-Bogenhausen Heilig Blut, og stod i kontakt med pater Alfred Delp.[7]
Den 13. desember 1943 spurte Ludwig Freiherr von Leonrod ham under skriftemålets segl den 13. desember 1943 om hva den teologiske morallære sa om tyrannicide. Den katolske morallære tillater dette, men bare på betingelse av at en rekke stringente betingelser er oppfylt. Det er mulig at fader Wehrle avviste tyrannmord under denne skriftemålsbeskyttede ordvekslingen; selv har han ikke ytret seg utad om dette. Det hevdes at fader Wehrle da også ble spurt om det å ha kjennskap til slike forberedelser allerede var en synd hvis man ikke sa ifra. Fader Wehrle skal da ha benektet dette under henvisning til hva Lexikon für Theologie und Kirche sa om tyrannmordspørsmålet.
Leonrod var involvert i sammensvergelsen som førte frem til det mislykkede 20. juli-attentatet i 1944. Han fortalte Gestapo om sitt skriftemål. Fader Wehrle ble dermed arrestert den 18. august 1944 og forhørt som vitne i rettssaken mot Leonrod.[7]
Fader Wehrle ble selv dømt til døden av Volksgerichtshof den 14. september 1944 for å ha fått kjennskap til sammensvergelsen under dette skriftemålet, uten å varsle myndighetene. Hans skjebne ble beseglet av at Leonrods bønn om nåde – muligens fremkommet under tortur – ble opplest av dommeren Roland Freisler i saken mot presten:[8]
De nazistiske etterforskningsorganene kommenterte i sine dokumenter at i denne saken ser man «hvordan kretser i den katolske geistlighet har til Der Führer og til den nasjonalsosialistiske stat».[10]
Han ble henrettet samme dag i Plötzenseefengselet sammen med Heinrich Graf zu Dohna-Schlobitten, Nikolaus von Üxküll-Gyllenband og Michael Graf von Matuschka.[11]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.