From Wikipedia, the free encyclopedia
Briseis (gresk: Βρισηΐς, Brisēís), også kjent som Hippodameia (gresk: Ἱπποδάμεια, Hippodámeia) [1] var en mytisk dronning i Anatolia på tiden under Trojakrigen. Hennes navn lå i midten av en krangel mellom Akilles og Agamemnon og som krigsbytte var en betydningsfull drivkraft i intrigen for Homers epos Iliaden.
Briseis | |||
---|---|---|---|
![]() Briseis og Foiniks, rødfigurtegning på kylix (drikkebeger, G 152). | |||
Trossystem | Gresk mytologi | ||
Religionssenter | Antikkens Hellas | ||
Originalt navn | Βρισηΐς | ||
Foreldre | Brises | ||
Make | Mynes, Akilles | ||
Bosted | Lyrnessos, Anatolia | ||
Tekster | Homer |
I henhold til gresk mytologi var Briseis, en datter av Brises, var en prinsesse av Lyrnessos (et antikt sted i Dardanellene). Det ble sagt at Briseis hadde langt blondt hår, blå øyne og lys hud, og ble betraktet som meget vakker og klok. Hennes ektefelle var Mynes. Da Akilles ledet angrepet på denne byen under Trojakrigen, drepte han hele hennes familie, inkludert hennes far, mor og tre brødre og hennes ektefelle.[2] Selv ble Briseis tatt til fange og ble deretter gitt til Akilles som krigsbytte for å bli hans frille. I Trojakrigen ble kvinner som ble tatt til fange betraktet som objekter som kunne bli byttet mellom krigerne.[3]
Akilles' nærmeste kampfelle, Patroklos, trøstet Briseis i hennes redsel for å være alene blant sine fiender og hennes sorg over tapet av sitt land, sin familie og sin frihet. Han lovte å få Akilles til å gjøre henne til sin hustru og at han ville gi en bryllupsfest for dem etter at de hadde reist tilbake til Fthia etter at krigen var over.
I henhold til første sang av Iliaden, da Agamemnon ble tvunget av Apollon til å oppgi sin egen kvinne, Khryseis, krevde han Briseis som erstatning. Det utløste en krangel med Akilles som endte med at Briseis ble utlevert til Agamemnon og Akilles nektet deretter å delta i de videre krigshandlingene mot Troja. Hans fravær fikk katastrofale konsekvenser for grekerne. Til tross for at Agamemnon forsøkte å overtale ham med store rikdommer og andre kvinner, nektet Akilles å ta opp sverdet igjen. Situasjonen var fastlåst fram til hans kampfelle Patroklos ble drept.
I Iliaden elsker Akilles Briseis (og hun skal ha elsket ham tilbake), og han sammenlignet deres forhold til det til ektemann og hustru (han refererte hyppig til henne som sin brud og hustru) og sammenlignet det også med forholdet mellom Menelaos og Helena, som til syvende sist krigen handlet om.[3]
Akilles er rasende på Agamemnon og koket av sinne i sitt telt, rasende over tanken på at Agamemnon sov med Briseis. Da han vendte tilbake til kampen for å hevne Patroklos' død og Agamemnon har gitt Briseis tilbake, sverger Agamemnon på at han og kvinnen aldri har delt seng.[4]
Briseis var blant de som sørget og gråt over Patroklos' død. Hun ble hos Akilles fram til hans død, som sendte henne inn i en stor sorg og hun tok på seg ansvaret å forbedre ham for etterlivet.[3] I henhold til andre forfattere, som følge av hans død, Briseis: "... var gitt til en av Akilles' våpenbrødre akkurat slik hans rustning ble det," etter at Troja hadde falt.[3]
I middelalderens romanser, som begynte med Roman de Troie (Troja-romanen eller Trojaromansen) på midten av 1100-tallet, var Briseis blitt til Briseida [5] og er gjort til en datter av Kalkhas. Hun elsker og er elsket av Troilos og deretter av Diomedes. Hun er senere forvekslet med Khryseis, og under variasjoner av dette navnet at figuren er utviklet videre og ble til sist William Shakespeares Kressida (i stykket Troilus og Kressida, 1602).