En aforisme er en kort setning, et løsrevet sitat eller en strøtanke som på en treffende og underfundig måte uttrykker et tankevekkende poeng, en læresetning eller allmenn sannhet, særlig om vitenskap, kunst, moral og psykologi. Aforismer minner både i form og innhold om ordspråk, men aforismene har kjent opphav, enten de er sitater fra litterære verk og taler eller de er nyskrevet. Aforismer er ofte humoristiske, men ikke like komiske som vitser. Aforismediktning eller -kunst regnes av flere som en egen litterær form innen prosasjangeren. I litteraturvitenskaplig teori blir imidlertid en aforisme definert snevrere enn den gjør i dagligtalen.
Flere aforismeforfattere og kunstnere er blitt inspirert av ordspråksjangeren. Bildet viser første side av den engelske poeten og malerenWilliam BlakesProverbs of Hell, «Ordspråk fra helvete», fra rundt 1793. Teksten kan minne om Salomos ordspråk i Bibelen og handler om forfatterens opplevelser fra helvete.Den amerikanske forfatteren Mark Twain (1835–1910) var en berømt og populær humorist og foreleser som ofte blir sitert.Den tyske filosofen Friedrich Nietzsche (1844–1900) skrev flere bøker som fikk stor betydning for europeisk filosofi og litteratur omkring århundreskiftet og som seinere er mye sitert. Programmatisk for Nietzsche er setningen Gott ist tot («Gud er død»). Den irsk-engelske forfatteren Oscar Wilde (1854–1900) var kjent for sitt vidd og sine skarpe kommentarer. Hans aforismer siteres ofte.Den nederlandske organisasjonen Loesje har siden 1980-tallet sendt ut plakater med aforismer og gullkorn. Teksten her betyr omtrent «å klistre litt rister verden våken» og spiller på bevegelsens tankevekkende plakater og aksjoner.
Kildeløs: Denne artikkelen mangler kildehenvisninger, og opplysningene i den kan dermed være vanskelige å verifisere. Kildeløst materiale kan bli fjernet.
Ordet aforisme kommer fra det greskeaforismós som er avledet av aphorizein, det vil si «å avgrense».
Aforismer, sentenser, litterære sitater og andre gullkorn kalles gjerne «bevingede ord», et uttrykk den greske historiedikteren Homer bruker i Iliaden og Odysseen. I 1863 tok også tyskeren Georg Büchmann i bruk Geflügelte Worte om slike uttrykk.
Det er en lang rekke berømte personer, særlig forfattere, kunstnere og politikere, som er kjent for sine aforismer eller som blir sitert for sine aforismeliknende formuleringer og uttalelser, for eksempel dramatikerne William Shakespeare og Henrik Ibsen. Lista under viser et lite utvalg kjente aforistikere eller aforismeforfattere som ofte blir sitert og noen tilfeldige bidrag fra disse.[trenger referanse] Personene er ordnet kronologisk etter fødselsår:
François de La Rochefoucauld (1613–1680), fransk tenker og forfatter:
Alle klager over sin dårlige hukommelse, men ingen over sin dårlige forstand.
Det er godt løgnen fins. Tenk om alt du hørte var sant!
Å avvise ros er et ønske om å bli rost to ganger.
Benjamin Franklin (1706–1790), amerikansk forfatter, vitenskapsmann og diplomat:
Alle vil leve lenge, men ingen vil bli gammel.
Tidlig i seng og tidlig opp er nyttig både for sjel og kropp.
Fisken og gjesten lukter vondt den tredje dagen.
Georg Christoph Lichtenberg (1742–1799), tysk naturforsker og satiriker:
Ekteskapet er en romantisk fortelling der helten dør i første kapittel.
Mange mennesker leser rett og slett bare for å slippe å tenke.
Mange mennesker setter heller sin ære i å angre sine synder enn i å unngå dem.
William Blake (1757–1827), engelsk maler, mystiker og poet: