Vitenskapsåret 1659 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1659.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Cycloid_f.gif/320px-Cycloid_f.gif)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/Jacob_Cuyp_-_Abel_Tasman%2C_his_wife_and_daughter_%28adjusted%29.jpg/320px-Jacob_Cuyp_-_Abel_Tasman%2C_his_wife_and_daughter_%28adjusted%29.jpg)
Vitenskapsåret 1659 |
1657 | 1658 | 1659 | 1660 | 1661 |
Humaniora og kultur Arkeologi | Arkitektur | Filosofi | Kunst | Litteratur | Lyrikk | Musikk | Religion | Teater | |
Samfunnsvitenskap og samfunn Avis | Konflikt | Politikk | Sport | |
Teknologi og vitenskap Vitenskap |
Andre årsmaler |
Land Danmark | Frankrike | India | Korea | Norge | Sverige |
Ledere Statsledere |
- Christiaan Huygens får publisert «Systema Saturnium», der han løser problemet med «håndtak» på Saturn ved å fastslå st det dreide seg om ringer, kommenterer den første observasjonen av Oriontåken, og beregner størrelsen av solsystemet.
- Mange arbeider mot åpningen av matematisk analyse; Pascal får publisert «Traité de la roulette», Wren forbedrer beskrivelsen av en sykloide, Wallis publiserer, Newton arbeider mot oppdagelsen av fluksioner i 1661 etter inspirasjon av Barrow, Huygens oppdager isokrone kurver, Padova-skolen fortsetter Cavalieris arbeid. De tyve årene fra 1654 til 1674 så utviklingen av differensialregning, som siden fortsatte å utvikle seg.
- Første kjente anvendelse av termen «abscisse», ved Stefano degli Angeli.[1]
- Johann Rahn får publisert læreboken «Teutsche Algebra», med den første bruk på trykk av symboler for divisjon (obelus, ÷) og "forklaringstegn" (∴).[2]
- Christiaan Huygens utleder formelen for sentripetalkraft.
- 1. februar − Jacob Roggeveen (død 1729), nederlandsk oppdagelsesreisende.
- 3. juni – David Gregory (død 1708), skotsk astronom.
- 22. oktober − Georg Stahl (død 1734), tysk kjemiker.
- 10. oktober – Abel Janszoon Tasman (født 1603), nederlandsk oppdagelsesreisende.
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.