From Wikipedia, the free encyclopedia
Slaviske språk tilhører satemspråkene, en av to hovedgrener innen den indoeuropeiske språkfamilien. De er relativt nær beslektet med de baltiske språkene, og utgjør sammen med disse den baltoslaviske språkgruppa. De slaviske språkene tales av over 300 millioner mennesker i Øst-Europa, Balkan, Sentral-Europa og nordlige deler av Asia.
Slaviske språk | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Antall brukere | 315 000 000 (2001)[1] | ||
Lingvistisk klassifikasjon | Indoeuropeiske språk Baltoslaviske språk Slaviske språk | ||
Skriftsystem | det glagolittiske alfabetet | ||
Språkkoder | |||
ISO 639-2 | sla |
Den slaviske språkgruppen kan deles i tre hovedgrupper:
Alle slaviske språk stammer fra det urslaviske urspråket.
Historiske lingvister mener at urslavisk i sin tur stammer fra baltoslavisk, som også ga opphav til de baltiske språkene. Ifølge denne teorien kan «urhjemmet» (Urheimat) for baltoslavisk ha ligget i området omkring dagens Litauen en tid etter at det indoeuropeiske språkfellesskapet var brutt opp i forskjellige dialektområder (omkring 3000 f.Kr.). Slaviske og baltiske språk har minst 289 ord felles som kan stamme fra det hypotetiske språket. Prosessen som førte til at de slaviske og baltiske språkene brøt vekk fra hverandre har formodentlig funnet sted omkring 1000 f.Kr.; ifølge Starostins «rekalibrerte glottokronologiske» metode fant bruddet sted i 1250 f.Kr. I så fall var baltoslavisk den siste større indoeuropeiske språkgrenen som ble splittet.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.