![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Lamellibrachia_luymesi1.png/640px-Lamellibrachia_luymesi1.png&w=640&q=50)
Skjeggbærere
familie av leddormer / From Wikipedia, the free encyclopedia
Skjeggbærere eller skjeggormer er en familie av flerbørstemarker som holder til i havet på dypt vann. De er lange og marklignende med store munntentakler. De har fått sitt navn på grunn av dem. En skjeggbærer omgir seg med et rør av kitin. Unge individer har et tarmsystem, mens hos ferdig utviklede individer er tarmene omdannet til en slags organer som tar næring fra bakterier, og de har hverken munn eller anus. Skjeggbærere er særkjønnede.[1]
Skjeggbærere | |||
---|---|---|---|
![]() Lamellibrachia luymesi
| |||
Nomenklatur | |||
Siboglinidae Caullery, 1914 | |||
Synonymi | |||
Pogonophora, Vestimentifera | |||
Populærnavn | |||
skjeggbærere, skjeggormer | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | Dyreriket | ||
Rekke | Leddormer | ||
Klasse | flerbørstemarker | ||
Orden | Canalipalpata | ||
Økologi | |||
Antall arter: | ca. 150 | ||
Habitat: | bentisk i hav | ||
Utbredelse: | Stillehavet, men også Atlanteren, Indiahavet, New Zealand, Karibia, etc. | ||
Inndelt i | |||
|
Vanligvis er de under en centimeter lange, men den største arten, Riftia pachyptila, blir tre meter lang og har en kroppsdiameter på fire centimeter.
Skjeggbærernes spesielle anatomi gjorde at de tidligere ble regnet til en egen rekke, Pogonophora, men nyere systematiske studier viser at de hører til blant flerbørstemarkene.