plantefamilie From Wikipedia, the free encyclopedia
Rosefamilien (Rosaceae) er en viktig familie av blomsterplanter som omfatter 2500–3000 arter fordelt på 90–100 slekter. Mange av de mest kjente plantene som vokser i Norge tilhører familien.
Rosefamilien | |||
---|---|---|---|
![]() Reinrose (Dryas octopetala)
| |||
Nomenklatur | |||
Rosaceae Juss. | |||
Populærnavn | |||
rosefamilien | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | Planteriket | ||
Divisjon | Karplanter | ||
Klasse | Blomsterplanter | ||
Orden | Rosales | ||
Økologi | |||
Antall arter: | 2500–3000 | ||
Habitat: | terrestrisk | ||
Utbredelse: | hele verden | ||
Inndelt i | |||
De er ett- eller flerårige urter eller trær og busker. Bladene er nesten alltid spredte og kan være hele eller sammensatte; de har som regel akselblad. Blomstene er vanligvis tvekjønnede; de er endestilte og sitter enkeltvis eller i klaser, aks eller topper. Blomstene er som regel femtallige, men har mange pollenbærere. Begerblad, kronblad og pollenbærere er festet i kanten av blomsterbunnen og danner ofte en krukkeformet beholder rundt fruktknuten. Frukten er svært variabel og kan være en belgkapsel, akene, steinfrukt, kjernefrukt eller mer sjeldent en kapsel.[1][2][3]
Rosefamilien er utbredt over hele verden, men de fleste artene finnes i det holarktiske florariket i de tempererte strøkene på den nordlige halvkule. De er ikke vanlige i ørken eller tropisk regnskog, og i tropene forekommer de helst i fjellstrøk. Polylepis tarapacana vokser opptil 5100 moh. i Bolivia og er det treslaget som vokser høyest i verden.[4]
Denne familien omfatter svært mange nytte- og prydvekster som eple, pære, kirsebær, plomme, bringebær, jordbær, nype, multe, rose og spirea.
Den tyske botanikeren Wilhelm Olbers Focke publiserte i 1888 en oppdeling av rosefamilien som ble brukt i over hundre år. Focke mente at oppbygningen av fruktene var et viktig bygningstrekk for å bestemme slektskapsforholdene i gruppen. Familien ble delt i fire underfamilier: Prunoideae, Pyrinae, Spiraeoideae og Rosoideae.
Noen botanikere regnet Fockes fire grupper som egne familier: steinfruktfamilien (Prunaceae eller Amygdalaceae), kjernefruktfamilien eller eplefamilien (Malaceae), spireafamilien (Spiraeaceae) og en mindre rosefamilie. Andre botanikere plasserte ytterligere to grupper, Neuradoideae og Chrysobalanoideae, i rosefamilien.
I APG III-systemet er Neuradoideae regnet som familien Neuradaceae i ordenen Malvales og Chrysobalanoideae som familien Chrysobalanaceae i Malpighiales. Guamatela tuerckheimii er flyttet til en monotypisk familie i ordenen Crossosomatales. Kageneckia, Vauquelinia og Lindleya er flyttet til rosefamilien fra familien Quillajaceae.
Fylogenetiske studier basert på molekylærgenetikk har ført til en helt ny oppfatning av indre slektskap i familien. Den nye systematikken støttes av biokjemi, kromosomtall og hvilke sopper som vokser på bladene til de ulike gruppene. Prunoideae, Pyrinae og Spiraeoideae er nå samlet i én underfamilie, Amygdaloideae. Reinrose og noen beslektede arter er flyttet ut av Rosoideae til en nyopprettet underfamilie, Dryadoideae. En moderne oppfatning av slektskapsforholdene i rosefamilien er vist i kladogrammet nedenfor.[5][6][4]
rosefamilien (Rosaceae) |
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Botanikerne er nå stort sett enige om hvordan rosefamilien skal avgrenses, men antall slekter er omstridt, for eksempel avgrensningene av mureslekta (Potentilla)[7] og asalslekta (Sorbus).[8] Hybridisering, polyploidi og apomiksis er vanlig og gjør at artsantallene blir usikre.[4] Asalslekta (Sorbus) har 100–200 arter, hagtornslekta (Crataegus) 200–1000 og bjørnebærslekta (Rubus) omfatter hundrevis, eller kanskje tusenvis av arter.
Følgende oversikt viser samtlige slekter og et utvalg av de vanligste artene i Norge. Norske navn følger Artsdatabanken. Systematikken følger Potter et al. (2007), men omfanget av slektene følger Artsdatabanken som splitter flere av Potters slekter.[5][6][9]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.