![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/ReginaJonas.jpg/640px-ReginaJonas.jpg&w=640&q=50)
Regina Jonas
From Wikipedia, the free encyclopedia
Regina Jonas (1902–1944) var en tyskfødt jødisk kvinne som ble historiens første kvinnelige rabbiner.[6][7]
Regina Jonas | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 3. aug. 1902[1][2][3][4]![]() Berlin[5][2] | ||
Død | ca. 12. okt. 1944[1]![]() Auschwitz | ||
Beskjeftigelse | Rabbiner ![]() | ||
Utdannet ved | Hochschule für die Wissenschaft des Judentums Primo-Levi-Gymnasium | ||
Nasjonalitet | Det tyske riket | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Regina ble født i Berlin,[8] og hennes foreldre var Wolf Jonas and Sara Hess. Faren døde da Regina var tretten år gammel. Hun ønsket først å ta utdannelse som lærer, men fant etter hvert større interesse i å studere den jødiske religion, og bestemte seg for å bli rabbiner til tross for at det tradisjonelt var forbeholdt menn å ordineres til dette embetet. Under utdannelsen skrev hun selv en avhandling som drøftet hvilken støtte man kunne finne i de hellige jødiske skrifter for å nekte kvinner ordinasjon, og konkluderte med at det ikke var noe forbud mot dette. Selv blant liberale rabbinere var skepsisen stor da i desember 1935 ble hun ordinert, og hun ble fortsatt nektet å tale fra prekestolen i synagogen.[9]
I 1935 var jødeforfølgelsene i Tyskland allerede fremtredende, men i motsetning til mange av sine mannlige kolleger valgt hun å bli værende i Tyskland. I 1942 ble alle hennes eiendeler konfiskert til fordel for det tyske riket, og hun ble arrestert og deportert til Theresienstadt.[10] Hun fortsatte imidlertid sitt embete som rabbiner under internering, og samarbeidet med Viktor Frankl som etter krigen skulle bli en anerkjent psykolog.[11]
I løpet av 1944 ble jødene som var internert i Theresienstadt transportert til masseutryddelsesleiren Auschwitz i det okkuperte Polen. Her ble også Regina Jonas drept i gasskammeret, 42 år gammel.[12]
I mange år ble hun glemt, men fra 1970-årene begynte forskere og historikere å fatte interesse for Jonas' litterære arv.[13] I 1999 utga Elisa Klapheck en biografi om henne som også ble oversatt til engelsk med tittelen Fräulein Rabbiner Jonas – The Story of the First Woman Rabbi.[14] Først i 1995 fikk Tyskland sin neste kvinnelige rabbiner.