Landsgymnas
From Wikipedia, the free encyclopedia
Landsgymnas var en skoleform i Norge som eksisterte mellom 1916 og 1964. Skolene ble opprettet og drevet for å gi gymnasutdannelse til landsungdom. Utdanningen var tre- eller fire-årig og førte fram til examen artium. Opplegget var pensum for middelskolen ble gjennomført det første året, men i praksis gikk elevene rett fra folkeskolen til gymnaset.[1]
Landsgymnasene ble opprettet som skoleform ved lovendring i 1914, og det første gymnaset åpnet på Voss to år etter dette. På det meste var det tolv landsgymnas i drift. I starten var mange opprettet som privatskoler, men de ble etter hvert statlige. Skolene var i hovedsak internatskoler. Landsgymnasene var eliteskoler og opptak skjedde ved egne prøver. Omtrent 3 til 5 % av årskullene gikk landsgymnas. Fra 1945 var alle landsgymnasene statlige og lektorene var embetsmenn utnevnt i statsråd. I 1964 ble skoleformen avviklet, og skolene gikk inn som del av den videregående skolen.[1]