From Wikipedia, the free encyclopedia
Johan I (portugisisk: João I; født 11. april 1357 i Lisboa i Portugal, død 14. august 1433 samme sted) var den tiende kongen av Portugal og styrte fra 1385 til 1433.[2] Johan I var utenomekteskapelige barn av Peter I av Portugal og var far til blant andre Henrik Sjøfareren.[3]
Johan I Konge av Portugal | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 11. april 1357 Lisboa | ||
Død | 14. august 1433 Lisboa | ||
Beskjeftigelse | Politiker ![]() | ||
Embete | |||
Ektefelle | Filippa av Lancaster | ||
Partner(e) | Inês Pires[1] | ||
Far | Peter I av Portugal | ||
Mor | Teresa Lourenço | ||
Søsken | 8 oppføringer
Maria, Marchioness of Tortosa (familierelasjon: eldre halvsøster på farssiden)
Louis of Portugal (familierelasjon: eldre halvbror på farssiden) Ferdinand I av Portugal (familierelasjon: eldre halvbror på farssiden) Infanta Maria of Portugal (familierelasjon: eldre halvsøster på farssiden) Beatrice, Countess of Alburquerque (familierelasjon: eldre halvsøster på farssiden) Infante João, Duke of Valencia de Campos (familierelasjon: eldre halvbror på farssiden) Infante Dinís, herre av Cifuentes (familierelasjon: eldre halvbror på farssiden) Infante Afonso (familierelasjon: eldre halvbror på farssiden) | ||
Barn | bl.a.: | ||
Nasjonalitet | Kongedømmet Portugal | ||
Gravlagt | Mosteiro da Batalha | ||
Utmerkelser | Hosebåndsordenen | ||
Regjeringstid | 6. april 1385–14. august 1433 | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Våpenskjold | |||
![]() | |||
Johann var som uekte sønn av Peter I og hans elskerinne Teresa Lourenço såpass perifer at han ikke ble regnet med i arverekken.
Han trådte inn i cistercienserordenen og ble snart abbed for et ev dens klostre. Han ble også stormester for en riddeerorden, Avis-ordenen. Han ble før sin tronbestigning kalt Johann av Avis.
I 1367 døde Peter I. Tronen ble arvet av hans sønn Ferdinand I. Han døde i 1383 uten mannlige arvinger. Dermed var den direkte mannlige burgundiske arvelinje sluknet. Dermed lå det egentlig at for at Portugal via Ferdinands arvedatter, Beatrix, som var gift med kong Johann I av Kastilla, ville tilfalle Kastilla som arvelodd.
Etter Ferdinands Is død overtok først hans enke, Leonore Teles de Menezes, makten, sammen med hennes elsker. Men hun var på grunn av sine pro-kastiljanske holdninger ytterst upopulær i befolkningen. De fleste portugiusiske hadde liten tro på de kastiljanske løfter om at Portugal ville være autonomt, og moitsatte seg at landet skulle sammenføyes med Kastilla.
Så kom 1383-revolusjonen, som styrtet Leonore etter at hun hadde regjert i bare seks uker. Johann av Avis stilte seg i spissen for opprørerne, drepte egenhendig Leonores elsker, og tvang Leonore til eksil i Kastilla. Da den kastiljanske Johann aå marsjerte mot Portugal med en stor hær, ble Johann av Avis utnevnt til Fedrelandets forsvarer av cortes (riksforsamlingen).
I 1385 stod det avgjørende slaget ved Aljubarrota, der portugiserne under ledelse av Johann av Avis og hans general Nuno Álvares Pereira stod overfore en tallmessig sterkere og bedre utrusten kastiljansk hær. Med hjelp av engelske allierte klarte Johann av Avis å beseire kastiljanerne. Dermed var de kastiljanske forsøk på å tilegne seg Portugal varig avverget, og Portugals uavhengighet berget.
Cortes proklamerte så Johann av Avis til landets konge. Til minne om seieren opprettet Johann klosteret Santa Maria da Vitória i Batalha.
Johann ble stamfar for to portugisiske kongedynastier. Det første var Huset Avis, som regjerte Portugal til 1580. Senere etter en tid fulgte Huset Braganza som regjerte landet fra 1640 til 1853.
Han ble kalt for João o Grande, «den store», tidvis også «lykkelige minne» i Portugal, og i Spania for «bastarden» (ikke ektefødt). Han opprettholdt kongedømmets uavhengighet fra kongedømmet Kastilla. Johan styrte i fredstid og søkte økonomisk utvikling. Den eneste betydelige militære handlingen var beleiringen og erobringen av den nordafrikanske byen Ceuta i 1415. Ved dette kunne han kontrollere sjøtrafikken langs den afrikanske kysten. Han var den første som benyttet tittelen Herre av Ceuta.
Ekteskap og barn: Johan giftet seg i Porto den 2. februar 1387 med Philippa av Lancaster (1360–1426), eldste datter av engelske John av Gaunt, 1. hertug av Lancaster,[4] og Blanche av Lancaster. Fra dette ekteskapet ble det født flere kjente prinser og prinsesser av Portugal (infanter) som ble kjent som Ínclita Geração, «den strålende generasjonen».[5][6] Betegnelsen ble gitt av den portugisiske poeten Luís de Camões i det episke diktet Os Lusíadas, Portugals nasjonalepos.[7] ved kong Johans død.
Navn | Fødsel | Død | Merknader |
---|---|---|---|
Med Filippa av Lancaster (31. mars 1360– 19. juli 1415; gift den 2. februar 1387) | |||
Infanta Blanche | 13. juli 1388 | 6. mars 1389 | |
Infante Afonso | 30. juli 1390 | 22. desember 1400 | |
Kong Edvard | 31. oktober 1391 | 13. september 1438 | Som etterfulgte ham som konge av Portugal. |
Infante Pedro | 9. desember 1392 | 20. mai 1449 | Hertug av Coimbra. Døde i slaget ved Alfarrobeira. |
Infante Henrik | 4. mars 1394 | 13. november 1460 | Kjent som Henrik Sjøfareren. Hertug av Viseu og stormester av Kristusordenen. |
Infanta Isabella | 21. februar 1397 | 11. desember 1471 | Hertuginne av Burgund i ekteskap med Filip III, hertug av Burgund. |
Infanta Blanche | 11. april 1398 | 27. juli 1398 | |
Infante Johan | 13. januar 1400 | 18. oktober 1442 | O Infante Condestável (konstabel) av kongeriket og bestefar til Isabella I av Castilla. |
Infante Ferdinand | 29. september 1402 | 5. juni 1443 | Stormester av Avizordenen. Døde i fangenskap i Fès i Marokko. Lokal helgenkult.[8] |
Med Inês Peres (ca. 1350–1400?) | |||
Afonso | 10. august 1377 | 15. desember 1461 | Utenomekteskapelige og første hertug av Braganza. |
Branca | 1378 | 1379 | Utenomekteskapelige datter. |
Beatrice | ca. 1382 | 25. oktober 1439 | Utenomekteskapelige datter. Hertuginne av Arundel i ekteskap med Thomas FitzAlan, 12. jarl av Arundel. Hertuginne av Huntingdon i ekteskap med John Holland, 2. jarl av Huntingdon, senere hertug av Exeter. |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.