![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Original_Geneva_Conventions.jpg/640px-Original_Geneva_Conventions.jpg&w=640&q=50)
Humanitær folkerett
From Wikipedia, the free encyclopedia
Humanitær folkerett eller internasjonal humanitær rett (også skrevet internasjonal humanitærrett) er den delen av folkeretten som søker å begrense humanitære lidelser i væpnede konflikter. Den skal beskytte mennesker som ikke (lenger) deltar i stridighetene, og begrense midler og metoder for krigføring. Humanitær folkerett inkluderer Genèvekonvensjonene, som tar sikte på å beskytte krigens ofre, og Haag-konvensjonene, som omhandler selve krigføringen, samt etterfølgende tilleggstraktater og sedvanerett.[1][2]
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Original_Geneva_Conventions.jpg/640px-Original_Geneva_Conventions.jpg)
Grunnregler i humanitær folkerett:[3]
- Soldater hors de combat («utenfor kampen»), og personer som ikke deltar i stridighetene, skal beskyttes og behandles humant.
- Det er forbudt å drepe eller skade en fiende som overgir seg eller som er hors de combat.
- Sårede og syke skal samles og behandles av den parten i konflikten som har dem i sin makt. Bygninger og kjøretøy merket med logoen til Det røde kors, Den røde halvmåne eller Den røde krystall skal beskyttes.
- Både krigsfanger og sivile skal beskyttes mot alle former for vold og represalier. De skal ha rett til å kontakte sine familier og motta hjelp.
- Grunnleggende rettssikkerhet skal gjelde. Ingen skal holdes ansvarlig for en handling de ikke har utført. Ingen må utsettes for fysisk eller psykisk tortur, kroppslig avstraffelse eller grusom eller nedverdigende behandling.
- Partene i en konflikt har ikke et ubegrenset valg av metoder og midler for krigføring. Metoder og midler som fører til overdreven lidelse er forbudt.
- Partene i en konflikt skal til enhver tid skille mellom sivilbefolkningen og de stridende. Angrep skal kun rettes mot militære mål.