Claude Elwood Shannon
From Wikipedia, the free encyclopedia
Claude Elwood Shannon (født 30. april 1916 i Petoskey, Michigan, død 24. februar 2001 i Medford, Massachusetts) var en amerikansk matematiker. Han regnes som grunnleggeren av informasjonsteorien med en artikkel utgitt i 1948.
Claude Elwood Shannon | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 30. april 1916![]() | ||
Død | 24. februar 2001 (84 år)![]() | ||
Beskjeftigelse | Matematiker, kryptograf, informatiker, oppfinner, universitetslærer, ingeniør, genetiker ![]() | ||
Akademisk grad | Ph.d. (1940) (deles ut av: Massachusetts Institute of Technology)[1] Bachelor of Science (1936) (deles ut av: University of Michigan)[2] Master of Science (1937) (deles ut av: Massachusetts Institute of Technology)[2] | ||
Utdannet ved | University of Michigan (1932–1936) (studieretning: elektroteknikk, matematikk) Massachusetts Institute of Technology (1936–1940) (studieretning: elektroteknikk) Gaylord High School (–1932) | ||
Doktorgrads- veileder | Frank Lauren Hitchcock Vannevar Bush | ||
Ektefelle | Betty Shannon (1949–)[3] Norma Barzman (1939–1941)[4] | ||
Nasjonalitet | ![]() | ||
Gravlagt | Mount Auburn Cemetery[5][6][7] Fairview Cemetery[8] | ||
Medlem av | 6 oppføringer
American Academy of Arts and Sciences (1957–)
Koninklijke Nederlandse Akademie van Wetenschappen (1975–)[9] Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina (1970–) American Philosophical Society (1983–)[10] National Academy of Sciences (1956–) Royal Society (1991)[11] | ||
Utmerkelser | 15 oppføringer
Stuart Ballantine-medaljen (1955)
John Fritz-medaljen (1983) Harold Pender Award (1978)[12] Harveyprisen (1972) (statsborgerskap: USA)[13] IEEEs æresmedalje (1966)[14] National Medal of Science (1966)[15] Josiah Willard Gibbs Lectureship (1963)[15] National Inventors Hall of Fame (2004)[16] Claude E. Shannon Award (1972) IEEE Morris N. Liebmann Memorial Award (1949)[14] Kyotoprisen for naturvitenskapelig grunnforskning (1985)[15] Utenlandsk medlem av Royal Society (1991)[17] Marconi-prisen (2000) Edwin Howard Armstrong Achievement Award (1973)[18] Alfred Noble Prize (1939)[19] | ||
Arbeidssted | Bell Laboratories Massachusetts Institute of Technology Institute for Advanced Study | ||
Fagfelt | Matematikk, Elektronikk | ||
Doktorgrads- veileder | Frank Lauren Hitchcock | ||
Doktorgrads- studenter | Ivan Sutherland Bert Sutherland Heinrich Ernst | ||
Kjent for | Informasjonsteori Nyquist–Shannons samplingsteorem | ||
I 1932 ble han opptatt ved University of Michigan, Der han tok et kurs som introduserte ham til arbeider av George Boole. Han ble uteksaminert i 1936 med to bachelorgrader, en i elektroteknikk og en i matematikk. Deretter begynte han ved Massachusetts Institute of Technology (MIT), der han blant annet arbeidet med en analog datamaskin.
Allerede i 1937, som 21-årig masterstudent ved MIT, skrev han en avhandling som viser at elektrisk anvendelse av boolsk algebra kunne benyttes til å konstruere og løse en hvilken som helst logisk, numerisk sammenheng. På grunn av dette er han kreditert som grunnlegger av både datamaskinteori og digital kretsteori. Ifølge noen var dette den viktigste, og også den mest berømte, masteravhandling i århundret.