From Wikipedia, the free encyclopedia
Anasazikulturen er en arkeologisk kultur i det nordlige Arizona og New Mexico, og inn i Colorado og Utah, det vil si regionen kalt Four Corners Area.[1] Anasazi er navahospråk og betyr «de gamle fiendefolk». At dette var den egentlige betydningen av ordet anasazi (i stedet for bare «de gamle folkene», som man opprinnelig trodde) har ført til at man i USA etterhvert har forsøkt å innarbeide betegnelsen Ancient Pueblo Peoples («oldtidens pueblofolk»).[2][3]
Anazasikulturens bærere var forfedrene til puebloindianerne. Som dyktige kurvflettere er de også blitt kalt «Basket Makers». Anasazitradisjonen utviklet flere varianter, med stammer med forskjellige språk: Hopi, tewa, tiwa, towa, keres og zuñi, og deres respektive forfedre.
Arkaeologene drøfter fortsatt om tidspunktet for når denne distinkte kulturen fremstod. Det man for tiden enes om, på grunnlag av terminologi definert av den såkalte Pecos Classification, antar at det skjedde omkring 1100-tallet f.Kr., under det arkeologene kaller Early Basketmaker II Era. Fra tidlig av etter at utgravninger og forskning tok til identifiserte man anazasikulturens folk som forfedrene av moderne puebloer.[1][3] Tre UNESCO World Heritage Sites i USA er tilknyttet puebloene: Mesa Verde National Park, Chaco Culture National Historical Park og Taos Pueblo.
Anasazikulturens bærere var bofaste med jordbruk i mindre skala på grunn av den knappe vanntilgangen. Maisen ble innført omkring 200 e.Kr., kunsten å lage steintøy senere. Framfor alt laget de svært tidlig kurver.
Fra 900-tallet e.Kr. og omkring 300 år framover nådde anasazikulturen sitt høydepunkt. Da oppførte de bemerkelsesverdige klippeboliger og terrassehus. Levninger etter kulturen finnes flere steder i det sørvestre USA, blant annet i sørvestre Colorado der Mesa Verde nasjonalpark ligger.
I nordvestre New Mexico ligger Chaco Canyon-gruppen der Pueblo Bonito er det største byggverket. Bygningen er terrasseformet oppført av mørkebrun sandstein i en veldig halvsirkel og har en gang vært fem etasjer høy, hvorav fire gjenstår. Puebloen er 220 meter lang og inneholder en rekke nedsenkede rituelle møterom - kivaer -, og rundt 800 andre rom. Her kunne seg omkring år 1100 huses om lag 1200 personer (men de fleste var besøkende utenfra). Bygningen ble omgitt av store maisåkrer og hager. Pueblo Bonito ble forlatt mot slutten av 1200-tallet, antakelig etter mange års tørke.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.