Wikimedia-listeartikkel From Wikipedia, the free encyclopedia
Månane til Jupiter er dei naturlege satellittane til Jupiter. Så langt er det sekstitre kjende.
Nedteikningar gjorde av den kinesiske astronomen Gan De frå år 364 kan ha vore den første oppdaginga av jupitermånar, men dei første sikre observasjonane blei gjorde først i 1610 av Galileo Galilei med eit 33x teleskop.
Ingen nye oppdagingar blei gjorde før E. E. Barnard observerte Amalthea i 1892. Fleire oppdagingar, hjelpte av teleskopfotografering, kom på 1900-talet. Før Voyager-sondane nådde Jupiter på 1970-talet var det tretten kjende satellittar.
Voyager 1-ferda oppdaga tre indre månar i 1979 og bringa det totale talet på kjende jupitermånar opp til 16 (17 dersom ein tel med Themisto som var tapt i tidsrommet 1975-2000). Dette talet var gjeldande til 1999. Sidan då har astronomar gjenoppdaga Themisto og funne 46 fleire små jupitermånar i lange eksentriske og ofte retrograde banar. Desse nye månane er 3 km i diameter i gjennomsnitt, og den største er omtrent 9 km på tvers. Dei er antekne å vera innfanga asteroidar eller kometar, kanskje brekte opp i bitar; men lite er kjent om dei. Talet på jupitermånar står no på 63 og er førebels det største talet på naturlege satellittar i heile solsystemet. Mange fleire småmånar ventar kanskje framleis på å bli oppdaga.
Under er alle kjende jupitermånar rangerte etter baneperiode, frå kortast til lengst. Dei galileiske månane er dei einaste som er massive nok til at dei kan oppretthalda ein sfærisk form og står på blå bakgrunn. Dei innfanga og irregulære satellittane står på grå bakgrunn: lysegrå for prograd-banerørsle og mørkegrå for retrograd.
Rangering | Namn |
Bilete | Diameter (km) |
Masse (kg) |
Store halvakse (km)(3) |
Omløpsperiode (d)(3)(4) |
Banehelling (°)(5) | Eksentrisitet | Oppdaging | Gruppe | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | XVI | Metis | ![]() | 60×40×34 | ~3,6E+16 | 127 690(1) | +7t 4m 29s(2) | 0,06° | 0,00002 | 1980 | Amalthea |
2 | XV | Adrastea | ![]() | 20×16×14 | ~2E+15 | 128 690(1) | +7t 9m 30s(2) | 0,03° | 0,0015 | 1979 | |
3 | V | Amalthea | ![]() | 250×146×128 | 2,08E+18 | 181 366(1) | +11t 57m 22,67s(2) | 0,374° | 0,0032 | 1892 | |
4 | XIV | Thebe | ![]() | 116×98×84 | ~4,3E+17 | 221 889(1) | +16t 11m 17s(2) | 1,076° | 0,0175 | 1980 | |
5 | I | Io | ![]() | 3660,0×3637,4×3630,6 | 8,9E+22 | 421 700(1) | +1,769137786(2) | 0,050° | 0,0041 | 1610 | Galileiske |
6 | II | Europa | ![]() | 3121,6 | 4,8E+22 | 671 034(1) | +3,551181041(2) | 0,471° | 0,0094 | 1610 | |
7 | III | Ganymede | ![]() | 5262,4 | 1,5E+23 | 1 070 412(1) | +7,15455296(2) | 0,204° | 0,0011 | 1610 | |
8 | IV | Callisto | ![]() | 4820,6 | 1,1E+23 | 1 882 709(1) | +16,6890184(2) | 0,205° | 0,0074 | 1610 | |
9 | XVIII | Themisto | 8 | 6,9E+14 | 7 393 216 | +129,87 | 45,762° | 0,2115 | 1975/2000 | Themisto | |
10 | XIII | Leda | 10 | 1,1E+16 | 11 187 781 | +241,75 | 27,562° | 0,1673 | 1974 | Himalia | |
11 | VI | Himalia | 170 | 6,7E+18 | 11 451 971 | +250,37 | 30,486° | 0,1513 | 1904 | ||
12 | X | Lysithea | 36 | 6,3E+16 | 11 740 560 | +259,89 | 27,006° | 0,1322 | 1938 | ||
13 | VII | Elara | 86 | 8,7E+17 | 11 778 034 | +261,14 | 29,691° | 0,1948 | 1905 | ||
14 | S/2000 J 11 | 4 | 9,0E+13 | 12 570 424 | +287,93 | 27,584° | 0,2058 | 2001 | |||
15 | XLVI | Carpo | 3 | 4,5E+13 | 17 144 873 | +458,62 | 56,001° | 0,2735 | 2003 | Carpo | |
16 | S/2003 J 12 | 1 | 1,5E+12 | 17 739 539 | -482,69 | 142,680° | 0,4449 | 2003 | ? | ||
17 | XXXIV | Euporie | 2 | 1,5E+13 | 19 088 434 | -538,78 | 144,694° | 0,0960 | 2002 | Ananke | |
18 | S/2003 J 3 | 2 | 1,5E+13 | 19 621 780 | -561,52 | 146,363° | 0,2507 | 2003 | |||
19 | S/2003 J 18 | 2 | 1,5E+13 | 19 812 577 | -569,73 | 147,401° | 0,1569 | 2003 | |||
20 | XLII | Thelxinoe | 2 | 1,5E+13 | 20 453 753 | -597,61 | 151,292° | 0,2684 | 2004 | ||
21 | XXXIII | Euanthe | 3 | 4,5E+13 | 20 464 854 | -598,09 | 143,409° | 0,2000 | 2002 | ||
22 | XLV | Helike | 4 | 9,0E+13 | 20 540 266 | -601,40 | 154,586° | 0,1374 | 2003 | ||
23 | XXXV | Orthosie | 2 | 1,5E+13 | 20 567 971 | -602,62 | 142,366° | 0,2433 | 2002 | ||
24 | XXIV | Iocaste | 5 | 1,9E+14 | 20 722 566 | -609,43 | 147,248° | 0,2874 | 2001 | ||
25 | S/2003 J 16 | 2 | 1,5E+13 | 20 743 779 | -610,36 | 150,769° | 0,3184 | 2003 | |||
26 | XXVII | Praxidike | 7 | 4,3E+14 | 20 823 948 | -613,90 | 144,205° | 0,1840 | 2001 | ||
27 | XXII | Harpalyke | 4 | 1,2E+14 | 21 063 814 | -624,54 | 147,223° | 0,2440 | 2001 | ||
28 | XL | Mneme | 2 | 1,5E+13 | 21 129 786 | -627,48 | 149,732° | 0,3169 | 2003 | ||
29 | XXX | Hermippe | 4 | 9,0E+13 | 21 182 086 | -629,81 | 151,242° | 0,2290 | 2002 | Ananke? | |
30 | XXIX | Thyone | 4 | 9,0E+13 | 21 405 570 | -639,80 | 147,276° | 0,2525 | 2002 | Ananke | |
31 | XII | Ananke | 28 | 3,0E+16 | 21 454 952 | -642,02 | 151,564° | 0,3445 | 1951 | ||
32 | S/2003 J 17 | 2 | 1,5E+13 | 22 134 306 | -672,75 | 162,490° | 0,2379 | 2003 | Carme | ||
33 | XXXI | Aitne | 3 | 4,5E+13 | 22 285 161 | -679,64 | 165,562° | 0,3927 | 2002 | ||
34 | XXXVII | Kale | 2 | 1,5E+13 | 22 409 207 | -685,32 | 165,378° | 0,2011 | 2002 | ||
35 | XX | Taygete | 5 | 1,6E+14 | 22 438 648 | -686,67 | 164,890° | 0,3678 | 2001 | ||
36 | S/2003 J 19 | 2 | 1,5E+13 | 22 709 061 | -699,12 | 164,727° | 0,1961 | 2003 | |||
37 | XXI | Chaldene | 4 | 7,5E+13 | 22 713 444 | -699,33 | 167,070° | 0,2916 | 2001 | ||
38 | S/2003 J 15 | 2 | 1,5E+13 | 22 720 999 | -699,68 | 141,812° | 0,0932 | 2003 | Ananke? | ||
39 | S/2003 J 10 | 2 | 1,5E+13 | 22 730 813 | -700,13 | 163,813° | 0,3438 | 2003 | Carme? | ||
40 | S/2003 J 23 | 2 | 1,5E+13 | 22 739 654 | -700,54 | 148,849° | 0,3930 | 2004 | Pasiphaë | ||
41 | XXV | Erinome | 3 | 4,5E+13 | 22 986 266 | -711,96 | 163,737° | 0,2552 | 2001 | Carme | |
42 | XLI | Aoede | 4 | 9,0E+13 | 23 044 175 | -714,66 | 160,482° | 0,6011 | 2003 | Pasiphaë | |
43 | XLIV | Kallichore | 2 | 1,5E+13 | 23 111 823 | -717,81 | 164,605° | 0,2041 | 2003 | Carme? | |
44 | XXIII | Kalyke | 5 | 1,9E+14 | 23 180 773 | -721,02 | 165,505° | 0,2139 | 2001 | Carme | |
45 | XI | Carme | 46 | 1,3E+17 | 23 197 992 | -721,82 | 165,047° | 0,2342 | 1938 | ||
46 | XVII | Callirrhoe | 9 | 8,7E+14 | 23 214 986 | -722,62 | 139,849° | 0,2582 | 2000 | Pasiphaë | |
47 | XXXII | Eurydome | 3 | 4,5E+13 | 23 230 858 | -723,36 | 149,324° | 0,3769 | 2002 | Pasiphaë? | |
48 | XXXVIII | Pasithee | 2 | 1,5E+13 | 23 307 318 | -726,93 | 165,759° | 0,3288 | 2002 | Carme | |
49 | XLVIII | Cyllene | 2 | 1,5E+13 | 23 396 269 | -731,10 | 140,148° | 0,4115 | 2003 | Pasiphaë | |
50 | XLVII | Eukelade | 4 | 9,0E+13 | 23 483 694 | -735,20 | 163,996° | 0,2828 | 2003 | Carme | |
51 | S/2003 J 4 | 2 | 1,5E+13 | 23 570 790 | -739,29 | 147,175° | 0,3003 | 2003 | Pasiphaë | ||
52 | VIII | Pasiphaë | 60 | 3,0E+17 | 23 609 042 | -741,09 | 141,803° | 0,3743 | 1908 | ||
53 | XXXIX | Hegemone | 3 | 4,5E+13 | 23 702 511 | -745,50 | 152,506° | 0,4077 | 2003 | ||
54 | XLIII | Arche | 3 | 4,5E+13 | 23 717 051 | -746,19 | 164,587° | 0,1492 | 2002 | Carme | |
55 | XXVI | Isonoe | 4 | 7,5E+13 | 23 800 647 | -750,13 | 165,127° | 0,1775 | 2001 | ||
56 | S/2003 J 9 | 1 | 1,5E+12 | 23 857 808 | -752,84 | 164,980° | 0,2761 | 2003 | |||
57 | S/2003 J 5 | 4 | 9,0E+13 | 23 973 926 | -758,34 | 165,549° | 0,3070 | 2003 | |||
58 | IX | Sinope | 38 | 7,5E+16 | 24 057 865 | -762,33 | 153,778° | 0,2750 | 1914 | Pasiphaë | |
59 | XXXVI | Sponde | 2 | 1,5E+13 | 24 252 627 | -771,60 | 154,372° | 0,4431 | 2002 | ||
60 | XXVIII | Autonoe | 4 | 9,0E+13 | 24 264 445 | -772,17 | 151,058° | 0,3690 | 2002 | ||
61 | XLIX | Kore | 2 | 1,5E+13 | 23 345 093 | -776,02 | 137,371° | 0,1951 | 2003 | ||
62 | XIX | Megaclite | 5 | 2,1E+14 | 24 687 239 | -792,44 | 150,398° | 0,3077 | 2001 | ||
63 | S/2003 J 2 | 2 | 1,5E+13 | 30 290 846 | -1077,02 | 153,521° | 0,1882 | 2003 | ? |
Som hos alle dei fire store gassplanetane er jupitermånane delte opp i to hovudkategoriar:
Det første diagrammet illustrerar banane til alle dei irregulære satellittane til Jupiter som er oppdaga så langt. Banehellinga er representert ved Y-aksen. Satellittane over aksen har prograde banar medan dei under har retrograde. X-aksen står oppført i gigameter (mill. km) etter avstand frå Jupiter. Sirklane står for hill-sfæren (radius for gravitasjonspåverknad).
Himalia-gruppa er relativt tett, fordelt på knappe 1,4 mill. km i store halvakse og 1,6° i banehelling (27,5 ± 0,8°). Eksentrisitetane varierer mellom 0,11 og 0,25.
Det som no er igjen av dei ytre retrograde og irregulære satellittane kan fordelast på tre familiar, basert på delte banekarakteristika. Gruppenamnet kjem frå den største medlemen i kvart tilfelle. Desse familiane er klumpar i store halvakse, men òg i banehelling og eksentrisitet.
Carme-gruppa er sentrert på store halvakse = 23,4 mill. km, banehelling = 165,0±0,3° og eksentrisitet = 0,238 – 0,272. S/2003 J 10 skil seg litt med sin høge eksentrisitet på 0,344.
Ananke-gruppa er sentrert på store halvakse = 21,3 mill. km, banehelling = 149,0±0,5° og eksentrisitet = 0,216 – 0,244; men grensene er lausare. Dei åtte kjernemedlemma ((S/2003 J 16, Mneme, Euanthe, Orthosie, Harpalyke, Praxidike, Thyone, Thelxinoe, Ananke, Iocaste) er tydeleg klumpa saman, men den attverande resten er til ulike gradar kontroversiell.
Pasiphaë-gruppa tar opp den attverande resten, med unntak av månane i dei indre og ytre grensene (S/2003 J 12 og S/2003 J 2). Gruppa er sentrert på store halvakse = 23,6 mill. km, banehelling = 151,4±6,9° og eksentrisitet = 0,156 – 0,432. Pasiphaë har store skilnadar innetter; så om grupperinga er reell, må den vera veldig gamal for å kunna forklara dei store forskjellane.
S/2003 J 12 og S/2003 J 2 (den ytste satellitten) er isolerte.
Dei sju satellittane oppdaga mellom 1904 og 1951 (Himalia, Elara, Pasiphaë, Sinope, Lysithea, Carme og Ananke) blei ikkje namnsette før 1975, 24-71 etter at dei blei oppdaga. Dei var for det meste kjende ved dei romartala dei hadde fått tildelt: Jupiter VI til Jupiter XII. Likevel hadde det vore lagt fram namneforslag I 1955, 1962 og 1973.
Nokon asteroidar deler namn med jupitermånar: 9 Metis, 38 Leda 52 Europa, 85 Io, 113 Amalthea og 239 Adrastea. Ytterlegare to asteroidar delte namn med jupitermånar inntil IAU bestemte at asteroidenamna skulle stavast annleis:
Solsystemet |
---|
![]() |
Sola · Merkur · Venus · Jorda · Mars · Ceres · Jupiter · Saturn · Uranus · Neptun · Pluto · Eris |
planetar · dvergplanetar · månar: Månen · marsmånar · jupitermånar · saturnmånar · uranusmånar · neptunmånar · plutomånar · erismånen |
smålekamar: meteoroidar · asteroidar/asteroidemånar (asteroidebeltet) · kentaurar · TNO-ar (kuiperbeltet/den spreidde skiva) · kometar (Oortskya) |
Sjå òg himmellekamar, liste over lekamar i solsystemet, sorterte etter radius eller masse, og temasida om solsystemet |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.