Jerome David Salinger, til vanleg J.D. Salinger (1. januar 1919–27. januar 2010) var ein amerikansk forfattar.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/Jd_salinger_signature.png/220px-Jd_salinger_signature.png)
J.D. Salinger | |
![]() | |
Statsborgarskap | USA |
Fødd | 1. januar 1919 New York by |
Død |
27. januar 2010 (91 år) |
Yrke | skribent, romanforfattar |
Religion | Zenbuddhisme, Jødedommen |
Ektefelle | Claire Douglas |
Born | Matt Salinger, Margaret Salinger |
![]() | |
J.D. Salinger på Commons |
Salinger blei verdskjend for romanen The Catcher in the Rye. Boka handlar om den 16 år gamle Holden Caulfield sine opplevingar i New York City etter at han har vorte kasta ut av eit internat. Holden strir på den eine sida mot forventningane til vaksenverda, på den andre sida meiner han at at dei vaksne ikkje tar han på alvor. Romanen er omsett til norsk to gonger: Hver tar sin – så får vi andre ingen (1952) og Redderen i rugen (2005). Eit viktig poeng med den siste omsetjinga var å oppdatere Holden Caulfield sin idiolekt til moderne ungdomsslang.[1]
Etter suksessen med The Catcher in the Rye levde Salinger eit tilbaketrekt liv i Cornish i eit hus omgjeve av høge murar. Den siste publikasjonen hans var historia Hapworth 16, 1924, som kom 19. juni 1965 i New Yorker. Som i alle publikasjonane etter The Catcher in the Rye, handlar også denne om familien Glass.
Sjølv om Salinger berre skreiv ein roman, to kortromanar, novellesamlinga Nine Stories og om lag 20 noveller publisert i ulike amerikanske tidsskrift,[1] er han ein av dei mest lesne og omtala amerikanske etterkrigsforfattarane.
- 1952 – Hver tar sin – så får vi andre ingen, omsett av Åke Fen (The Catcher in the Rye)
- 1962 – Franny og Zooey, 208 sider, omsett av Thor Gabrielsen (Franny and Zooey)
- 1979 – Ni noveller, Oslo, Gyldendal, Lanterne-bøkene, 186 sider, omsett av Torstein Hilt, ISBN 82-05-11586-9 (Nine stories)
- 2005 – Redderen i rugen, omsett av Torleif Sjøgren-Erichsen, ISBN 978-82-02-23829-2 (The Catcher in the Rye)
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.