From Wikipedia, the free encyclopedia
Al-Battani (ca. 858–929), latinisert som Albategnius, Albategni eller Albatenius, var ein arabisk matematikar og den største astronomen i mellomalderen. Han gjorde særs nøyaktige observasjonar av banen til sola og forbetra verdien for det tropiske året, korrigerte presesjonskonstanten til Klaudios Ptolemaios og utførte nøyaktige målingar av hellinga til ekliptikken.
Al-Battānī
Abū ʿAbd Allāh Muḥammad ibn Jābir ibn Sinān al-Raqqī al-Ḥarrānī al-Ṣābiʾ al-Battānī (محمد بن جابر بن سنان البتاني) | |||
![]() Eit moderne måleri av al-Battānī som held ein astrolab | |||
Fødd | أبو عبد الله محمد بن جابر بن سنان الحراني الصابي البتاني ca. 858 Harran i Bilad al-Sham | ||
---|---|---|---|
Død | 929 Qasr al-Jiss, nær Samarra | ||
Område | Matematikk, astronomi, astrologi | ||
Yrke | matematikar, astronom | ||
Kjend for |
| ||
Influerar | Klaudios Ptolemaios |
Han introduserte og mange av dei trigonometriske relasjonane og stilte mellom anna opp den første sinustabellen.
Eit av dei best kjende resultata til al-Battānī innan astronomi var å avgjere at solåret var 365 dagar, 5 timar, 46 minuttar og 24 sekund.[1]
Han forbetra nokre av resultata til Klaudios Ptolemaios og sette opp nye tabellar for sola og månen.[2] Somme av målingane hans var til og med meir nøyaktige enn dei Copernicus gjorde fleire hundreår seinare. Forskarar meiner at dette kan kome av at al-Battānī heldt seg lenger sør enn Copernicus og derfor kunne gjere målingane meir nøyaktige.[1]
Al-Battānī oppdaga at retninga til sola sitt jordfjerne, slik det var registrert av Klaudios Ptolemaios, endra seg.[3] Han introduserte òg, truleg uavhengig av den indiske astronomen Aryabhata frå 400-talet, bruken av sinus i utrekningane sine, og delvis innføringa av tangens.[2] Han rekna ut verdiane for presesjonen til jamdøgera (54.5" per år, eller 1° på 66 år) og askehellinga til ekliptikken (23° 35').[1]
Arbeidet til Al-Battānī har vore særs viktig i utviklinga av vitskap og astronomi.[1] Copernicus siterte han i boka si De Revolutionibus Orbium Coelestium. Al-Battānī vart ofte sitert av Tycho Brahe, Riccioli og mange andre. Kepler og Galilei synte interesse i somme av observasjonane hans,[4] og datagrunnlaget hans er framleis nytta innan geofysikk.[5]
I matematikk skapte al-Battānī ei rekkje trigonometriske forhold:
Han løyste likninga sin x = a cos x då han oppdaga formelen:
Han gjev andre trigonometriske formlar for høgrevinkla trekantar som:[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.