arhipelāgs Atlantijas okeānā From Wikipedia, the free encyclopedia
Dienvidsendviču salas (angļu: South Sandwich Islands) ir neapdzīvotu vulkānisku salu arhipelāgs Atlantijas okeāna dienvidos.[1] Izvietojies ap 550 km uz dienvidaustrumiem no Dienviddžordžijas salas un stiepjas 380 km garumā dienvidu virzienā gar Skotijas jūras austrumu malu. Arhipelāgs sastāv no 11 galvenajām salām, kas lielākoties ir aktīvi vulkāni;[2] augstākais no tiem ir Belindas kalns Montagjū salā, kas paceļas līdz 1370 m vjl. Administratīvi salas ietilpst Apvienotās Karalistes valdījumā Dienviddžordžijā un Dienvidsendviču Salās.
Dienvidsendviču salas | |
---|---|
![]() Dienvidtules salu satelītaina | |
Ģeogrāfija | |
Izvietojums | Atlantijas okeāns |
Koordinātas | 58°25′0″S 26°23′0″W |
Salu skaits | 11 |
Galvenās salas | Montagjū sala |
Platība | 310 km² |
Garums | 380 km |
Augstākais kalns |
Belindas kalns 1370 m |
Administrācija | |
![]() | |
Demogrāfija | |
Iedzīvotāji | 0 |
![]() |
Arhipelāga astoņas vidējās un dienviddaļas salas 1775. gadā atklāja britu jūrasbraucēja Džeimsa Kuka ekspedīcija, pie kam trīs dienvidu salas tika atzīmētas kopā. Jaunatklās salas tika kopīgi nosauktas par Sendviča Zemi par godu Britu Admiralitātes pirmajam lordam, Džonam Montagjū, 4. grāfam Sendvičam. Vēlākos gados nosaukumam tika pievienots apzīmējums «Dienvidu», lai arhipelāgu atšķirtu no Sendviča salām Klusajā okeānā, kā kādu laiku sauca Havaju salas.
Arhipelāga trīs ziemeļu salas 1819. gadā atklāja Krievijas impērijas ekspedīcija jūrasbraucēja Fabiāna fon Belinshauzena vadībā, kas arī precizēja pārējo salu atrašanās vietu un atsevišķo statusu.
Lielbritānija formāli anektēja Dienvidsendviču salas 1908. gadā un kopā ar pārējām teritorijām Antarktikā iekļāva tās Folklenda salu atkarīgajās teritorijās.
1938. gadā Argentīna pasludināja savas pretenzijas uz arhipelāgu un kopā ar citām zemēm Subantarktikā un Antarktikā iekļāva to Tjerras del Fuego provincē. No 1955. gada janvāra līdz 1956. gada sākumam Tules salā darbojās argentīniešu vasaras polārstacija Tenjente Eskivela, bet no 1976. gada līdz 1982. gadam — vissezonas stacija Korveta Urugvaja.
Arhipelāgs ir zemūdens Skotijas grēdas viena no virsūdens daļām un stiepjas gar Dienvidsendviču dziļvagu. Salas veidotas no salīdzinoši jauniem vulkāniskajiem iežiem. Daudzās salās ir aktīvi vulkāni. Arhipelāgs atrodas uz dienvidiem no Antarktiskās konverģences un tajās valda subantarktisks klimats. Daļu salu platības klāj pastāvīga sniega un ledus sega. Laikapstākļi vējaini, bieži apmākušies ar nokrišņiem. Vidējā temperatūra cauru gadu ap 0° C. Augu valsti pārstāv galvenokārt ķērpji un sūnas. Salās vairākas roņu un putnu kolonijas.
Salas | Platība km² | |||
Traversē salas | ||||
Zavodovska sala | 25 | |||
Ļeskova sala | 0,3 | |||
Visokija | 35 | |||
Kendlmasas salasA | ||||
Kendlmasa | 14 | |||
Vindikeišena | 5 | |||
Centrālās salas | ||||
Sondersa sala | 40 | |||
Montagjū sala | 110 | |||
Bristola sala | 46 | |||
Dienvidu Tule | ||||
Belinshauzena sala | 1 | |||
Kuka sala | 20 | |||
Tules sala | 14 | |||
Dienvidsendviču salas | 310 | |||
A Dažkārt iekļautas Traversē salu grupā. |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.