From Wikipedia, the free encyclopedia
Zviedri (zviedru: svenskar) ir viena no Eiropas nācijām, kas cēlusies no ģermāņiem un runā zviedru valodā, Zviedrijas pamatiedzīvotāji (82%).[1]
![]() Zviedriji pasaulē | |
![]() | |
Visi iedzīvotāji | |
---|---|
ap 13 miljoniem | |
Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem | |
![]() ![]() ![]() ![]() | |
Valodas | |
zviedru valoda | |
Reliģijas | |
luterānisms | |
Radnieciskas etniskas grupas | |
norvēģi | |
Izveidojusies, Skandināvijas pussalā ienākot ziemeļģermāņu ciltīm. Ienākot šajās teritorijās, zviedru senči daļēji sajaucās ar somiem un sāmiem.[2] Šobrīd (2011) zviedru skaits tiek lēsts ap 8 miljoniem cilvēku, no kuriem lielākā daļa mīt Zviedrijā. Zviedri dzīvo arī Somijā, kur to skaits sastāda ap 250 tūkstošiem. Relatīvi lielas zviedru diasporas mīt arī Spānijā, Amerikas Savienotajās Valstīs, Norvēģijā, kā arī citās valstīs. Pēc reliģiskās pārliecības lielākoties luterāņi.[3]
Deklarētā tautība | 1897 | 1920 | 1925 | 1930 | 1935 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2000 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
zviedri | 201 | 313 | 451 | 324 | 292 | nez. | 12 | 7 | 23 | 127 | 217 |
Krišjāņa Barona "Latvju dainās" apkopoti 27 tautasdziesmu varianti ar leksēmu "zviedri", pie kam visvairāk dziesmu nākušas no Vidzemes. Ne viemēr leksēma zviedri nozīmē etnisko piederību, bet dažreiz apzīmē Zviedru Vidzemes latviešus.[4]
Maz ticams, ka latviešu tautasdziesmās par zviedriem saglabātas atmiņas par aizjūras sirojumiem, drīzāk jau par vēlākajiem, 17. un 18. gadsimta kontaktiem ar zviedru tautu:
Es apkalu kumeliņ(u) |
Jūdziet man sirmus zirgus, |
Celies agri, zviedru meita, |
Sargaities, jaunas meitas, |
Sargies, lauka cielaviņa, |
Balta balta gaigaliņa |