From Wikipedia, the free encyclopedia
Zeltiņu pagasts ir viena no Alūksnes novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Ilzenes, Alsviķu un Kalncempju pagastiem, kā arī Gulbenes novada Beļavas un Lejasciema pagastiem.
Zeltiņu pagasts | ||
---|---|---|
![]() | ||
Novads: | Alūksnes novads | |
Centrs: | Zeltiņi | |
Kopējā platība:[1] | 62,9 km2 | |
• Sauszeme: | 60,9 km2 | |
• Ūdens: | 2,1 km2 | |
Iedzīvotāji (2024):[2] | 267 | |
Blīvums (2024): | 4,4 iedz./km2 | |
Izveidots: | 1866. gadā | |
Vēsturiskie nosaukumi | ||
vācu: | Seltinghof | |
krievu: | Зельтинская[3] | |
![]() |
Bružupīte, Medņupe, Melnupe.
Ķiploku ezers, Pātražs, Sudalezers.
Valkas apriņķa Alūksnes draudzes novada Zeltiņu pagasts (Seltinghof), domājams, izveidots 1866. gadā. 1935. gadā tā platība bija 53,7 km² un tajā dzīvoja 986 iedzīvotāji.[4] 1945. gadā pagastā izveidoja Melnupes un Zeltiņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Zeltiņu ciems ietilpis Alūksnes apriņķī (1946—1949) un Apes (1949—1956), Alūksnes (1956-1962; pēc 1967. gada) un Gulbenes (1962—1967) rajonos. 1954. gadā Zeltiņu ciemam pievienoja likvidēto Melnupes ciemu.[5] 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Zeltiņu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Alūksnes novadā.
Pirmo reizi dokumentos baznīca Zeltiņos pieminēts 1668. gadā. 1725. gadā Ziemeļu kara laikā nodegušā dievnama vietā uzcēla koka guļbaļķu baznīcu. 1826. gadā pēc arhitekta F.Zīgeļa projekta uzcelta mūsdienās esošā mūra baznīca. Padomju varas gados baznīcu brutāli izpostīja — nogāza troni, sadauzīja un metāllūžņos nodeva zvanu, izpostīja iekštelpas, sazāģēja solus un dievnamā iekārtoja minerālmēslu un lopbarības noliktavu. Zeltiņu baznīca ir padomju laikā visvairāk cietusī baznīca Alūksnes novadā. Pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas draudze uzsāka dievnama atjaunošanu. 1995. gadā daļēji atjaunotajā baznīcā notika pirmais dievkalpojums. 1996. gadā dievnama 170. gada jubilejas svinības notika jau atjaunotā baznīcā.[6]
Zeltiņu pagasta teritorijā atrodas viena kapsēta. 7,30 ha lielās kapsētas īpašnieks ir Zeltiņu evaņģēliski luteriskā draudze. Kapos atdusas četri Lāčplēša Kara ordeņa kavalieri: Oskars Brūns, Rūdolfs Maltinieks, Jēkabs Gustavs Dakers un Aleksandrs Ābrāms.[7]
Zeltiņu kapos atrodas 1869. gadā celtā Zeltiņu kapliča ar īpašu arhitektūras konstrukciju – Zvana krēslu (izgatavots 1795. gadā). Kapliča ir netēstu baļķu guļbūve ar kvadrātveida zvana tornīti un teltsveida četrslīpņu jumtu. No 2019. gada kapliča slēgta sliktā stāvokļa dēļ. 2022. gadā Nacionālā kultūras mantojuma pārvade Sakrālā mantojuma finansēšanas programmas ietvaros piešķīra finansējumu būvprojekta izstrādei kapličas pārvietošanai uz Ķekavas kapsētu.[8]
1923. gada 13. maijā Zeltiņu kapos atklāja pieminekli Pirmā pasaules karā un Latvijas neatkarības karā kritušo Zeltiņu pagasta iedzīvotāju piemiņai. 3,75 m augsto granīta obelisku veidojis Alūksnes akmeņkalis J.Stilbe par Sieviešu palīdzības korpusa Zeltiņu–Ilzenes nodaļas savāktajiem līdzekļiem.[9]
Spilgta Aukstā kara liecība ir padomju armijas raķešu bāze, kura Zeltiņos darbojās no 1961. līdz 1989. gadam. Mūsdienās bāzes teritorija ir tūrisma objekts un vieta uzņēmējdarbībai – bāzes teritorijā atrodas "KRK Vidzeme" kokogļu ražotne.
Esošajās robežās, pēc CSp datiem.[11]
|
|
| |||||||||||||||||||||||||||||||||
Lielākās apdzīvotās vietas ir Zeltiņi (pagasta centrs), Aizpurieši, Joškas, Kundrati, Medņi, Micpapi, Vilki.
Zeltiņu pagastā atrodas lielākais kokogļu ražošanas uzņēmums Baltijā — „KRK Vidzeme”. Uzņēmuma ražošanas iekārtas būvētas pēc J. Zandersona Latvijas Koksnes ķīmijas institūtā 1999. gadā veidotā tehnoloģiskā projekta.[12] 2012. gadā uzņēmums „KRK Vidzeme” izveidoja premium kategorijas kokogļu zīmolu “Marienburg”[13]
Vairākas reizes dienā uz Zeltiņiem kursē autobusi no Alūksnes, Rīgas un citām Vidzemes pilsētām.[14]
1683. gadā Alūksnes draudzes mācītājs Ernsts Gliks Zeltiņos nodibināja pirmo latviešu skolu Vidzemē. Ziemeļu kara laikā skolas ēku nodedzināja. Ar jaunas baznīcas uzcelšanu skolas darbs kļuva organizētāks. Liela loma izglītības darbā bija brāļu draudzēm. 1823. gadā Zeltiņu draudzes skolu pārcēla uz Dukulieni Ilzenes muižas robežās un kā draudzes skola tā darbojās līdz Latvijas valsts nodibināšanai. No 1919. gada līdz 1924. gadam skola darbojās kā Zeltiņu-Ilzenes II pakāpes pamatskola.
1868. gadā jaunā skolas ēkā darbu sāka Zeltiņu pagastskola (sākumā divas nodaļas, vēlāk 2—4 klases). 1924. gadā šo skolu apvienoja ar Zeltiņu-Ilzenes II pakāpes pamatskolu. Mainoties skolas nosaukumiem (1944./45.g. Zeltiņu pagasta nepilnā vidusskola, 1946-1949 Zeltiņu septiņklasīgā skola, 1950-1960 Zeltiņu septiņgadīgā skola, 1961-1988 Zeltiņu astoņgadīgā skola, 1989-1991 Zeltiņu deviņgadīgā skola, 1992-2009 Zeltiņu pamatskola) Zeltiņu pamatskola darbojās līdz 2009. gadam.[15]
No 2007. gada skolas telpās darbojas Zeltiņu pagasta vēstures krātuve.[16] Zeltiņu vēstures krātuvē izveidota novadniekam Edgaram Liepiņam veltīta ekspozīcija “Ziemeļu zvaigzne”.[16]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.