From Wikipedia, the free encyclopedia
Vojcehs Vitolds Jaruzelskis (poļu: Wojciech Witold Jaruzelski; dzimis 1923. gada 6. jūlijā, miris 2014. gada 25. maijā) bija sociālistiskās Polijas Tautas Republikas politiķis, Polijas armijas ģenerālis.[1]
Vojcehs Jaruzelskis Wojciech Jaruzelski | |
---|---|
![]() Vojcehs Jaruzelskis 1968. gadā | |
Polijas Republikas prezidents | |
Amatā 1989. gada 31. decembris — 1990. gada 21. decembris | |
Premjerministrs | Tadeušs Mazoveckis |
Priekštecis | pats kā Polijas Tautas Republikas prezidents |
Pēctecis | Lehs Valensa |
Polijas Tautas Republikas prezidents | |
Amatā 1989. gada 19. jūlijs — 1989. gada 31. decembris | |
Premjerministrs | Mečislavs Rakovskis, Česlavs Kiščaks, Tadeušs Mazoveckis |
Priekštecis | pats kā Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs |
Pēctecis | pats kā Polijas Republikas prezidents |
6. Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs | |
Amatā 1985. gada 9. novembris — 1989. gada 19. jūlijs | |
Premjerministrs | Zbigņevs Mesners, Mečislavs Rakovskis |
Priekštecis | Henriks Jabloņskis |
Pēctecis | pats kā Polijas Tautas Republikas prezidents |
8. Polijas Tautas Republikas premjerministrs | |
Amatā 1981. gada 11. februāris — 1985. gada 9. novembris | |
Prezidents | Henriks Jabloņskis (Polijas Valsts Padomes priekšsēdētājs) |
Priekštecis | Juzefs Piņkovskis |
Pēctecis | Zbigņevs Mesners |
6. Polijas Apvienotās Strādnieku partijas pirmais sekretārs | |
Amatā 1981. gada 18. oktobris — 1989. gada 29. jūlijs | |
Priekštecis | Staņislavs Kaņa |
Pēctecis | Mečislavs Rakovskis |
| |
Dzimšanas dati |
1923. gada 6. jūlijā![]() |
Miršanas dati |
2014. gada 25. maijā (90 gadu vecumā)![]() |
Tautība | polis |
Politiskā partija | Polijas Apvienotā Strādnieku partija |
Dzīvesbiedrs(-e) | Barbara Jaruzelska |
Profesija | karavīrs, politiķis |
Augstskola | Polijas Augstākā kājnieku skola, Ģenerālštāba akadēmija |
Reliģija | ateists |
Paraksts |
![]() |
Dzimis poļu virsnieka ģimenē Ļubļinas apkaimē, bērnībā dzīvoja Bjalistokas apkaimē. Sākoties Otrajam pasaules karam, tēvs kopā ar ģimeni aizbēga uz Lietuvu. Vēlāk ģimene tika izsūtīta uz PSRS Āzijas daļu, kur tēvs Bijskā mira.
1943. gadā kā brīvprātīgais iestājās poļu armijas daļā, kas tika formēta PSRS teritorijā. Piedalījās kaujās frontē. 1947. gadā iestājās Polijas Strādnieku partijā (kopš 1948. gada — Polijas Apvienotā Strādnieku partija (PASP)). Mācījās Polijas Augstākajā kājnieku skolā un Ģenerālštāba akadēmijā. No 1968. gada — Polijas aizsardzības ministrs. Prāgas pavasara laikā komandēja poļu karaspēka darbību Čehoslovākijā.
1981. gadā, kad Polijā aizvien lielāku ietekmi ieguva nekomunistiskā arodbiedrība "Solidaritāte", Jaruzelskis kļuva par PASP ģenerālsekretāru un 1981. gada 13. decembrī pasludināja valstī karastāvokli un arestēja galvenos arodbiedrības "Solidaritāte" līderus. Vēlāk, pēc sociālistiskās iekārtas kraha, Jaruzelskis apgalvoja, ka to darījis, lai nepieļautu PSRS karaspēka iebrukumu Polijā, ko gan apšauba Jaruzelska oponenti.
Sākoties PSRS politikas izmaiņām pēc Mihaila Gorbačova nākšanas pie varas un saskaroties ar streiku vilni, PASP Jaruzelska vadībā vairs nespēja kontrolēt situāciju valstī un piekrita Apaļā galda sarunām ar arodbiedrību "Solidaritāte" par Polijas valsts tālāko attīstību. Sarunas notika no 1989. gada 6. februāra līdz 15. aprīlim un sarunu rezultātā tika panākts kompromiss par daļēji brīvām vēlēšanām. Kaut arī PASP bija garantēts 65% mandātu skaits Polijas Seimā, Senātā, kur nebija PASP kvotas, tika ievēlēts tikai viens deputāts no PASP (no 100 senatoriem). Tomēr Nacionālā Asambleja ar vienas balss pārsvaru ievēlēja Jaruzelski par Polias prezidentu.
1990. gadā Jaruzelskis atkāpās no prezidenta amata un par Polijas prezidentu kļuva Lehs Valensa. 1991. gada janvārī Jaruzelskis demobilizējās no armijas. 2007. gada 17. aprīlī pret Jaruzelski un vairākiem citiem komunistu darbiniekiem tika izvirzītas apsūdzības par viņu valdīšanas laikā pastrādātiem noziegumiem.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.