From Wikipedia, the free encyclopedia
Plzeņa (čehu: Plzeň), saukta arī Pilzene (vācu: Pilsen), ir pilsēta Čehijas rietumos. Ceturtā lielākā pilsēta Čehijā pēc iedzīvotāju skaita un Plzeņas apgabala centrs. Atrodas 90 kilometru attālumā no Čehijas galvaspilsētas Prāgas. Slavena ar pilznera alus šķirnes ražošanu Pilsner Urquell un Gambrinus, bet vēsturiski kā Austroungārijas, vēlāk Čehoslovākijas, slavenākā zīmola — Škoda rašanās vieta. Arī mūsdienās viena no ekonomiski attīstītākajām Čehijas pilsētām. 2010. gada septembrī kopā ar Monsas pilsētu Beļģijā kļuva par Eiropas kultūras galvaspilsētu 2015.
Plzeņa | |
---|---|
pilsēta | |
Plzeň | |
![]() | |
Koordinātas: 49°44′51″N 13°22′39″E | |
Valsts |
![]() |
Apgabals | Plzeņas apgabals |
Pirmo reizi minēta | 976. gadā |
Dibināta | 1295. gads |
Platība | |
• Kopējā | 137,65 km2 |
Augstums | 310 m |
Iedzīvotāji (2024)[1] | |
• kopā | 185 599 |
• blīvums | 1,256/km² |
Laika josla | CET (UTC+1) |
• Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) |
Pasta indeksi | 301 00- 326 00 |
Mājaslapa |
info |
![]() |
Plzeņa rakstos pirmoreiz minētā 976. gadā kā kaujas vieta starp Bohēmijas kņazu Boļeslavu II un Svētās Romas impērijas imperatoru Otonu II. Pilsētas tiesības 1295. gadā Plzeņai piešķīra karalis Vāclavs II. Pilsēta ātri auga, jo atradās uz tirdzniecības ceļa uz Nirnbergu un Rēgensburgu. 14. gadsimtā tā bija trešā lielākā Bohēmijas pilsēta (aiz Prāgas un Kutna Horas).
Husītu karu laikā Plzeņa bija katoļu pusē. Husītu ģenerālis Prokops Lielais trīsreiz neveiksmīgi aplenca pilsētu. 1468. gadā Plzeņā tika iespiesta pirmā grāmata Bohēmijā.
1599. un 1600. gadā pilsēta bija imperatora Rūdolfa II rezidence. Trīsdesmitgadu kara laikā 1618. gadā Plzeņu ieņēma Ernsta fon Mansfelda karaspēks un noturēja to līdz 1621. gadam. 1633. gadā Albrehts fon Vallenšteins izvēlējās Plzeņu par savu ziemas rezidenci, bet zviedri 1637. un 1648. gadā neveiksmīgi mēģināja to ieņemt.
1899. gadā Emīls Škoda Plzeņā nopirka nelielu rūpnīcu un attīstīja ieroču ražošanu. Laika gaitā Škodas rūpnīcas izveidojās par vienām no lielākajām Eiropā.
Otrā pasaules kara laikā Plzeņu no nacistu okupācijas atbrīvoja ASV karaspēks, tomēr dažas dienas vēlāk amerikāņi savu karaspēku atvilka ļaujot ienākt PSRS karaspēkam. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, pilsētas vācu iedzīvotāji tika padzīti.
1953. gadā Plzeņā notika nemieri, kurus izsauca naudas reforma. Notika ielu cīņas starp Škodas rūpnīcas strādniekiem un policiju, kuru atbalstīja tanki.
Plzeņa ir Čehijas rietumu daļas akadēmiskās dzīves centrs. Rietumbohēmijas Universitāte ir pazīstama ar savām tiesību, inženierzinātņu un lietišķo zinātņu fakultātēm. Plzeņā atrodas arī Kārļa Universitātes Medicīnas fakultāte.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.