From Wikipedia, the free encyclopedia
Naberežnije Čelni (krievu: Набережные Челны, tatāru: Яр Чаллы, Yar Çallı) ir pilsēta Tatarstānā Krievijas Federācijā. Atrodas Tatarstānas ziemeļaustrumos, Kamas upes un Ņižņekamskas ūdenskrātuves kreisajā krastā. Pilsēta ir atsevišķs administratīvais subjekts un vienlaikus arī Tukajevskas rajona centrs, kurā neietilpst. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir otrā lielākā pilsēta Tatarstānā.
Naberežnije Čelni | |||
---|---|---|---|
pilsēta | |||
Набережные Челны Яр Чаллы / Yar Çallı | |||
![]() | |||
| |||
![]() | |||
Naberežnije Čelni Tatarstānas kartē | |||
Koordinātas: 55°41′00″N 52°19′00″E | |||
Republika | Tatarstāna | ||
Pirmās ziņas | 1626 | ||
Pilsēta kopš | 1930 | ||
Administrācija | |||
• Pilsētas galva | Nails Magdejevs | ||
Platība | |||
• Kopējā | 171 km2 | ||
Augstums | 100 m | ||
Iedzīvotāji (2023)[1] | |||
• kopā | 545 750 | ||
• blīvums | 3 122,3/km² | ||
Laika josla | UTC+3 | ||
Mājaslapa | nabchelny.ru | ||
![]() |
Naberežnije Čelni ir nozīmīgs rūpniecības centrs. Šeit ir liels autobūves uzņēmums KAMAZ, kas ražo kravas automašīnas un speciālās mašīnas.
Pirmā krievu zemnieku apmetne šajā vietā izveidota 1626. gadā. Pilsēta veidojusies saplūstot vairākiem ciemiem, pilsētas tiesības kopš 1930. gada. Straujš iedzīvotāju skaita pieaugums notika 1970. gados saistībā ar Kamaz kravas automašīnu rūpnīcas būvi. 20 gadu laikā pilsētas iedzīvotāju skaits pieauga no 35 000 līdz pus miljonam. Pēc PSRS sabrukuma pilsētā saistībā ar rūpniecības apjomu kritumu iestājās stagnācija, ko veicināja arī liels ugunsgrēks Kamaz rūpnīcā 1993. gadā.
No 1982. līdz 1988. gadam pilsētas nosaukums bija Brežņeva — 1982. gadā mirušā PSRS vadītāja Leonīda Brežņeva vārdā, kura vadības laikā pilsēta tika strauji attīstīta.
Pilsētas iedzīvotāju skaits 2019. gadā sasniedza 533 907 (otrā lielākā pilsēta Tatarstānā). Pēc etniskā sastāva iedzīvotāji dalās divās līdzīgās grupās: tatāri — 47,4%, krievi — 44,9%. Citas nozīmīgākās etniskās kopienas: čuvaši, ukraiņi, baškīri.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.