From Wikipedia, the free encyclopedia
Miera jūra jeb Mare Tranquillitatis ir Mēness jūra Mēness redzamajā pusē. Atrodas starp Skaidrības jūras dienvidaustrumu malu un Pārpilnības jūras ziemeļrietumu malu.
![]() Miera jūra (tumšais apgabals attēla vidū) | |
Atrodas uz | Mēness |
---|---|
Koordinātas | 8.5°N 31.4°E |
Diametrs | 875,75km [1] |
Miera jūra izveidojusies laikposmā pirms apmēram 4 līdz 3,5 miljardiem gadu. Jūras diametrs ir apmēram 876 km, tā aizņem ap 436 000 km2 lielu teritoriju[2]. Pamatu klāj bazalta ieži, jūras forma neregulāra, tai nav izteiktu gredzenveida lūzumu struktūru ap malu. Atšķirībā no citām Mēness jūrām (Skaidrības jūra, Lietus jūra), Miera jūras centrā nav maskona, jeb masas koncentrācijas.
Nosaukumu “Miera jūra” izdomāja itāļu astronoms Džovanni Batista Ričoli (Giovanni Battista Riccioli), pirmoreiz to publicējot 1651. gadā darbā Almagestum Novum. 1935. gadā to apstiprināja Starptautiskā Astronomijas savienība.[1]
1965. gada februārī Miera jūrā speciāli tika ietriekts kosmiskais aparāts Ranger 8, kurš savas misijas pēdējās 23 minūtēs sekmīgi pārraidīja 7137 tuvas distances Mēness virsmas attēlus.
1967. gada 11. septembrī Miera jūrā nosēdās kosmiskais aparāts Surveyor 5.
1969. gada 20. jūlijā 20:18 UTC šeit nosēdās Apollo 11 Mēness modulis ar astronautiem Nīlu Ārmstrongu un Bazu Oldrinu tajā. Nosēšanās vieta tika nodēvēta par Statio Tranquillitatis, bet trīs nelieli krāteri uz ziemeļiem no tās nodēvēti astronautu vārdos: Oldrins, Kolinss un Ārmstrongs.