![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Amostra_de_ambiente_bent%25C3%25B4nico_recifal.jpg/640px-Amostra_de_ambiente_bent%25C3%25B4nico_recifal.jpg&w=640&q=50)
Bentoss
From Wikipedia, the free encyclopedia
Bentoss (grieķu: βένθος (bentos) — 'dziļums') ir organismu kopums, kas dzīvo ūdenstilpju gruntī vai uz grunts, kā arī uz zemūdens priekšmetiem.[1] Bentisko dzīvnieku kopumu sauc par zoobentosu, bet bentisko augu kopumu par fitobentosu. Pēc izmēriem bentosa organismus iedala trīs grupās: makrobentoss — organismi, kuru lielums pārsniedz 2 mm, mezobentoss — organismi, kuru lielums ir no 0,1 līdz 2 mm un mikrobentoss ar izmēriem zem 0,1 mm. Pēc saskares ar pamatni izšķir piecas grupas:
- lielie piestiprinājušies organismi (epifauna, epiflora),
- sīkie piestiprinājušies organismi (perifitons),
- urbējdzīvnieki (izurbj klintis, koka pāļus un laivas),
- racējdzīvnieki (infauna, ierokas mīkstā gruntī: tārpi, kukaiņu kāpuri, gliemji),
- uz grunts un tās tiešā tuvumā mītošie dzīvnieki (onfauna: adatādaiņi, vēžveidīgie, kukaiņu kāpuri, tārpi).
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Amostra_de_ambiente_bent%C3%B4nico_recifal.jpg/640px-Amostra_de_ambiente_bent%C3%B4nico_recifal.jpg)
Triju pēdējo grupu dzīvniekiem ir liela nozīme bentofāgu barībā. Pēc bentosa biomasas tiek spriests par ūdenstilpes produktivitāti, ko izsaka g/m2 vai kg/ha. Bentosu pārtikā lieto arī cilvēki (piemēram, aļģes, austeres, krabjus, dažas bentosa zivis).