tjurku valoda From Wikipedia, the free encyclopedia
Azerbaidžāņu valoda (saukta arī par azeru valodu vai azeri) ir tjurku saimes valoda, kurā runā vairāk kā 25—30 miljoni[1] cilvēku galvenokārt Azerbaidžānā un Irānā, kā arī azerbaidžāņu diaspora kaimiņvalstīs Gruzijā, Krievijā, Turcijā, Irākā, Ukrainā.
Azerbaidžāņu valoda Azərbaycan dili Азәрбајҹан дили آذربایجان دیلی | ||
---|---|---|
Izruna: | IPA: [azærbajʤan dili] | |
Valodu lieto: | ![]() ![]() arī kaimiņvalstīs: ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | |
Pratēju skaits: | 25—30 miljoni [1][2] | |
Reitings: | 34 (dzimtā valoda) | |
Valodu saime: | Altajiešu (strīdīgi) Tjurku Oguzu Azerbaidžāņu valoda | |
Rakstība: | Latīņu alfabēts (![]() arābu alfabēts ( ![]() | |
Oficiālais statuss | ||
Oficiālā valoda: | ![]() | |
Regulators: | nav oficiāla regulatora | |
Valodas kodi | ||
ISO 639-1: | az | |
ISO 639-2: | aze | |
ISO 639-3: | dažādi: aze — Azerbaidžāņu (kop.) azj — Ziemeļazerbaidžāņu azb — Dienvidazerbaidžāņu | |
![]() | ||
Piezīme: Šī lapa var saturēt IPA fonētiskās rakstzīmes unikodā. Bez pilnīga renderēšanas atbalsta vajadzīgo simbolu vietā var redzēt jautājuma zīmes, kastes vai citus simbolus. |
Azerbaidžāņu valodas variantu, kas ir valsts valoda Azerbaidžānā un kurā runā Turcijā, Gruzijā, Krievijā un Ukrainā, sauc par ziemeļazerbaidžāņu valodu (Azərbaycan dili; ISO 639-3 kods azj). Līdz 1991. gadam rakstībā lietoja kirilicu.[3]
Irānā lietoto azerbaidžāņu valodas variantu sauc par dienvidazerbaidžāņu valodu (آذربایجان دیلی; ISO 639-3 kods azb). Tā ir dominējošā valoda Irānas ostānos Austrumazerbaidžānā, Rietumazerbaidžānā, Ardabīlā, Zandžānā, daļēji Kurdistānā, Hamadānā, Markazi.
Azerbaidžāņu jeb azeru valoda ietilpst tjurku, oguzu grupā. Seldžukiem iebrūkot Tuvajos austrumos, azerbaidžāņu valoda ienāca šajā reģionā. Notika tā saucamā Azerbaidžānas teritorijas tjurkizācija, kas ilga vairākus gadsimtus, līdz radās stabila azerbaidžāņu valoda. Azerbaidžāņu valodas veidošanās visumā bija pabeigta 15. gadsimtā, lai gan pats tās mūsdienu nosaukums radās tikai 19. gadsimta pirmajā pusē (kā "aderbeidžāņu valoda"),[4] atsaucoties uz šādu nosaukumu blakus esošajai Persijas provincei, kur arī runāja šai valodā.[5] Arī nākotnē bieži tika lietots "tjurku" vai "azerbaidžāņu-tjurku" valodas nosaukums,[6] līdz 1930. gadu beigās nostabilizējās pašreizējais nosaukums.[7] Tomēr vēl 1992. gadā Azerbaidžānas valdība likumā par valsts valodu nosauca to par "tjurku valodu", vadoties no pantjurkisma idejām.[8] 1995. gada konstitūcija atjaunoja azerbaidžāņu valodas nosaukumu.[9] "Tjurku valodas" nosaukums azerbaidžāņu valodai mūsdienās tiek plaši lietots galvenokārt Irānas neazerbaidžāniskajos rajonos.[10]
Ir vēl daudz citi dialekti.
Azerbaidžāņi Azerbaidžānā kopš 1991. gada lieto stabilu latīņu alfabētu, bet azerbaidžāņi, kas dzīvo Irānā lieto pielāgotu arābu valodas alfabētu. Līdz 1929. gadam Azerbaidžānas azerbaidžāņi arī lietoja arābu alfabētu, bet pēc tam to aizstāja ar kirilicas alfabētu. Azerbaidžāņu valodā pastāv ap 10 000 arābu cilmes vārdi, turklāt daudz tādu. kas vairs netiek izmantoti mūsdienu arābu valodā.
![]() |
Azerbaidžāņu valodas Vikipēdija, brīvā enciklopēdija |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.