From Wikipedia, the free encyclopedia
Ļubļana (slovēņu: Ljubljana) ir Slovēnijas galvaspilsēta, kā arī tās galvenais finanšu un kultūras centrs. Tā atrodas valsts centrālajā daļā, Savas pietekas Ļubļanicas krastos.
Ļubļana | |||
---|---|---|---|
galvaspilsēta | |||
Ljubljana | |||
![]() | |||
| |||
Koordinātas: 46°3′5″N 14°30′20″E | |||
Valsts |
![]() | ||
Pirmoreiz minēta | 1144 | ||
Administrācija | |||
• Mērs | Zorans Jankovičs | ||
Platība | |||
• Kopējā | 163,8 km2 | ||
Augstums | 298 m | ||
Iedzīvotāji (2022)[1] | |||
• kopā | 284 293 | ||
• blīvums | 1 804,1/km² | ||
Laika josla | CET (UTC+1) | ||
• Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) | ||
Mājaslapa |
www | ||
![]() |
Pilsētas arhitektūra ievērojama ar savdabīgā arhitekta Jožes Plečnika darbiem, kura ietekmi uz pilsētas tēlu varētu salīdzināt ar Antonio Gaudi ietekmi uz Barselonu.
Pilsētas apkārtnē atradās romiešu pilsēta Emona (Colonia Emona (Aemona) Iulia tribu Claudia).
Laibaha (Laibach) pirmoreiz rakstos pieminēta 1144. gadā. 1220. gada tā ieguva pilsētas tiesības, bet 1335. gadā nonāca Hābsburgu varā.
Hābsburgu impērijā Laibaha bija Karniolas (Carniola) (slovēņu- Kraņskas (Kranjska), vācu- Krainas (Krain)) hercogistes galvaspilsēta.
1809.-1813. gados, Napoleona karu laikā, Laibaha bija franču Ilīrijas provinču (Provinces illyriennes) galvaspilsēta. 1821. gadā Laibahā notika Laibahas kongress.
Pēc Austroungārijas sabrukuma 1918. gadā, Ļubļana kļuva par Serbu, horvātu un slovēņu karalistes Dravas banovinas centru.
Otrā pasaules kara laikā Ļubļanu 1941. gada aprīlī ieņem Itālijas karaspēks. Okupācijas gados pilsēta tika apvilkta ar 32 kilometru garu dzeloņstiepļu žogu.
Pēc kara Ļubļana kļuva par Slovēnijas sociālistiskās republikas galvaspilsētu, bet 1991. gadā, pēc Desmitdienu kara, par neatkarīgās Slovēnijas galvaspilsētu.
Ļubļanā dzimuši:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.