From Wikipedia, the free encyclopedia
Petras Čeliauskas (1929 m. kovo 18 d. Surinkiškiuose, Švėkšnos valsčiuje – 2024 m. birželio 2 d. Švėkšnoje, Šilutės rajono savivaldybėje[1][2]) – Lietuvos pedagogas, kraštotyrininkas, esperantininkas.
Petras Čeliauskas | |
---|---|
![]() | |
Gimė | 1929 m. kovo 18 d. Surinkiškiai, Švėkšnos valsčius |
Mirė | 2024 m. birželio 2 d. (95 metai) Švėkšna, Šilutės rajono savivaldybė |
Veikla | pedagogas, kraštotyrininkas, esperantininkas |
Gimė 1929 m. kovo 18 d. Surinkiškiuose. 1948 m. baigė Švėkšnos gimnaziją, po karinės tarnybos – neakivaizdiniu būdu VPI (1960 m.). 1949–1994 m. Švėkšnos mokykloje dėstė matematiką, braižybą, astronomiją, 1961–1969 m. ir 1975–1984 m. buvo direktoriaus pavaduotojas mokymo reikalams. Buvo išleidęs didaktinės medžiagos darbui su perforuotomis plokštelėmis. 1969 m. susidomėjo kraštotyra, mokyklos 50-mečio proga įrengė muziejų. Jubiliejinio leidinio „Švėkšnos vidurinė mokykla“ vienas iš autorių. Sukūrė abiturientų laidų ir jubiliejinių ženkliukų. Už istorinius publicistinius Švėkšnos miestelio tyrinėjimus bei publikacijas istoriniais klausimais P. Čeliauskas buvo apdovanotas premija “Sidabrinė nendrė” (1996 m.).
Kitas P. Čeliausko pomėgis – tarptautinė esperanto kalba. Į ją išvertė ir paskelbė A. Baranausko „Anykščių šilelį“, Maironio „Jūratę ir Kastytį“, E. Mieželaičio eilėraščių rinkinį „Žmogus“, V. Mozūriūno „Legendą apie Vilniaus pilį“, S. Nėries „Eglę žalčių karalienę“ ir kitų poetų eilėraščių bei dainų. 1989 m. serijoje „Noriu žinoti“ išleista jo knyga „Nuo Babelio iki Esperanto“. Į lietuvių kalbą yra išvertęs esperantininkų himną „Viltis“ ir fantastinį romaną „Uždaras miestas“. P. Čeliauskas dalyvavo pasaulio esperantininkų kongresuose Norvegijoje, Suomijoje, Čekijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje. Nuo 1995 m. redagavo Lietuvos esperantininkų žurnalą „Litova stelo“ (Lietuvos žvaigždė). P. Čeliauskas yra „Didžiojo lietuvių–esperanto kalbų žodyno“, išleisto 2018 m., vienas iš autorių. 1999 m. išleido knygą „Švėkšna atsiminimuose“. Jam buvo suteiktas Pasaulinės esperantininkų sąjungos garbės nario vardas (1999 m.).[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.