From Wikipedia, the free encyclopedia
Augsburgas – miestas Vokietijoje, pietvakarių Bavarijoje, Lecho ir Vertacho upių santakoje. Po Tryro Augsburgas yra seniausias Vokietijos miestas. Švabijos apskrities sostinė, trečias pagal dydį Bavarijos miestas, svarbus ekonomikos ir transporto centras. Per miestą eina Miuncheną ir Štutgartą jungiantys geležinkelis ir automobilių kelias. Išplėtota transporto priemonių, lėktuvų variklių, metalo apdirbimo, chemijos, elekrotechnikos, poligrafijos, tekstilės pramonė. Veikia 1970 m. įkurtas universitetas, yra dvi meno galerijos, keli muziejai, zoologijos ir botanikos sodai, vyksta V. A. Mocarto muzikos festivaliai.[1]
Augsburgas vok. Augsburg | |
---|---|
![]() ![]() | |
![]() | |
Laiko juosta: (UTC+2) ------ vasaros: (UTC+3) | |
Valstybė | ![]() |
Žemė | ![]() |
Regionas | Švabija |
Gyventojų | 263 646 |
Plotas | 146,93 km² |
Tankumas | 1 794 žm./km² |
![]() | Augsburgas |
Kirčiavimas | Áugsburgas |
![]() |
(angl.) (pranc.): 1580 |
XV-XVII a sukurta Augsburgo kanalų, vandens bokštų ir hidraulinių mechanizmų sistema 2019 m. buvo UNESCO pripažinta kaip pasaulio paveldo objektas[2].
Augsburgas išaugo iš 15 m. įkurtos romėnų kariuomenės stovyklos Augusta Vindelicorum. Nuo VI a. vyskupystės centras, 955 m. apgultas vengrų, 1276 m. kovo 9 d. gavo laisvojo miesto teises. Miesto didžiausio klestėjimo laikotarpis – XV – XVI a. Nuo 1468 m. žymus knygų spausdinimo centras. 1530 m. Augsburge buvo paskelbtas svarbiausias evangelikų liuteronų dokumentas – Augsburgo išpažinimas. Po jo paskelbimo prasidėję religiniai karai, baigėsi 1555 m. Augsburge sudaryta religinė taika. Miestas stipriai nukentėjo per Trisdešimties metų karą – gyventojų sumažėjo nuo 45 000 iki 16 000. 1805 m. Bratislavos (Presburgo) sutartimi neteko nepriklausomybės ir 1806 m. atiteko Bavarijai.
Augsburge išliko daug įvairių laikotarpių ir stilių architektūros paminklų, tarp jų:
Po Antrojo pasaulinio karo Augsburge ir jo apylinkėse apsigyveno daug lietuvių karo pabėgėlių, veikė daug jų visuomeninių organizacijų. Augsburgas tapo lietuvių pabėgėlių kultūros centru. Augsburgo stovyklose veikė lietuvių vaikų darželiai, pradžios mokyklos, Augsburgo lietuvių gimnazija, technikos mokykla, automechanikų, elektrikų, žemės ūkio, užsienio kalbų ir kiti kursai, dailės studija suaugusiesiems.