Katmandu slėnis
From Wikipedia, the free encyclopedia
Katmandu slėnis (nep. काठमाडौँ उपत्यका = Kāṭhmāṇḍau upanyakā) – tarpukalnių įduba Nepale, tarp Mažųjų Himalajų Mahabharato kalnų ir Didžiųjų Himalajų.
Katmandu slėnis | |
---|---|
Pasaulio paveldo sąrašas | |
Vieta | ![]() |
Tipas | Kultūrinis |
Kriterijus | iii, iv, vi |
![]() |
(angl.) (pranc.): 121 |
Regionas** | Azija ir Ramusis vandenynas |
Įrašymo istorija | |
Įrašas | 1979 (3 sesija) |
![]() | Katmandu slėnis |
* Pavadinimas, koks nurodytas UNESCO sąraše. ** Regionas pagal UNESCO skirstymą. |
Slėnis tektoninės kilmės, užpildytas kainozojaus aliuvinių ir ledyninių sąnašų. Paviršiaus aukštis 1300–1500 m. Yra karstinių urvų (Čakra Tirtha). Slėnį drėkina Gango intakas Bagmati. Klimatas kalnų subtropinis, musoninis. Vidutinė temperatūra sausį 9 °C, liepą 24 °C. Per metus iškrenta ~800 mm kritulių. Vietomis yra subtropinių miškų, tačiau dauguma kraštovaizdžių sukultūrinta.
Katmandu slėnis yra svarbiausia, tankiausiai apgyvendinta teritorija Nepale. Čia įsikūrę Katmandu, Patano, Bhadgaono ir kiti miestai. Šis slėnis yra Nepalo kultūros lopšys, žymus savo architektūros paveldu, 1979 m. įtrauktu į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Septyni šventyklų ir kitų pastatų kompleksai: budistų Svajambhunatho (~V a. pr. m. e.), Bodhunatho (~V a., viena didžiausių pasaulyje) stūpos, hinduistų Čangu Narajano (III a.), Pašuptinatho (~V a.) šventyklos, Bhadgaono, Katmandu, Patano miestų centrinių aikščių ansambliai su XII–XVIII a. budistų ir hinduistų šventyklomis, rūmais, vartais, kitais pastatais.[1]
Katmandu slėnį 2015 m. nusiaubė žemės drebėjimas, žuvo šimtai žmonių, buvo sugriauta keletas pastatų ir statinių.[2]
- Svajambhunatho stūpa
- Višnaus šventykla Čangu Narajane
- Taumadhi aikštė Bhaktapure
- Patano šventyklos