From Wikipedia, the free encyclopedia
Juozapas Pranciškus Sapiega (blrs. Юзэф Францішак Сапега, lenk. Józef Franciszek Sapieha) (apie 1679 m. – 1744 m. balandžio 11 d. Pratuline) – nuo 1713 m. Lietuvos dvaro paiždininkis.
Juozapas Pranciškus Sapiega | |
---|---|
![]() | |
Sapiegos | |
Lapinas (herbas) | |
Gimė | apie 1679 m. |
Mirė | 1744 m. balandžio 11 d. (~65 metai) Pratulinas |
Tėvas | Pranciškus Steponas Sapiega |
Motina | Anna Krystyna Lubomirska |
Sutuoktinis (-ė) | Kristina Branicki |
Vaikai | Tadeušas Sapiega Teresė Sapiegaitė |
Veikla | Lietuvos dvaro paiždininkis |
Žymūs apdovanojimai | |
![]() | |
![]() | Juozapas Pranciškus Sapiega |
Tėvas buvo Gardino Seimo maršalka ir Lietuvos didysis žirgininkas – Pranciškus Steponas Sapiega, motina Anna Krystyna Lubomirska, broliai Jonas Sapiega ir Jurgis Felicijonas Sapiega. 1697 m. pradėjo studijuoti Grace, vėliau studijavo Romoje, Florencijoje ir Venecijoje. Keliavo po Bavariją, Prancūziją, Olandiją, Ispaniją ir Osmanų imperiją. 1701 m. grįžo į Abiejų Tautų respubliką. 1706 m. dalyvavo kovose prieš Stanislovo Leščinskio priešininkus, už tai 1708 m. jam buvo suteiktas generolo majoro laipsnis.
1709 m. atėjus į valdžią karaliui Augustui II prarado turėtą įtaką. Tais pačiais metais susituokė su Kristina Branicki (mirė 1761 m.). Su žmona susilaukė sūnaus Tadeušo ir dukros Teresės, kuri ištekėjo už Jeronimo Florijono Radvilos, o vėliau už Joachimo Karolio Potockio. 1710 m. už norą ir pastangas sutaikyti Sapiegų šeima su naujuoju karaliumi atgavo turėtą įtaką, 1713 m. buvo paskirtas Lietuvos dvaro paiždininkiu. 1717 m. gavo Baltojo erelio ordiną. 1733–1736 m. ir vėl kovojo karaliaus sosto siekusio Stanislovo Leščinskio pusėje. 1736 m. grįžus į valdžią karaliui Augustui II turėjo pripažinti pralaimėjimą. Mirė 1744 m. balandžio 11 d. Pratulino kaime.
Politinis postas | ||
---|---|---|
Prieš tai: Povilas Karolis Sanguška |
1713-1744 |
Po to: Aleksandras Mykolas Sapiega |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.