![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/91/Carnaval_de_Oruro_-_Caporales.jpg/640px-Carnaval_de_Oruro_-_Caporales.jpg&w=640&q=50)
Boliviečiai
From Wikipedia, the free encyclopedia
Boliviečiai (isp. Bolivianos) – daugiakultūrė tauta, susiklosčiusi Bolivijoje. Populiacija neaiški (visoje Bolivijoje gyvena 11 mln. žmonių, tačiau didelė jų dalis save tapatina su indėnų tautomis; XX a. II pusėje boliviiečiams priskirta 3,2 mln. žmonių). Be Bolivijos, taip pat gyvena išeivijoje Argentinoje, Brazilijoje, JAV, Ispanijoje, Čilėje. Šneka vietine ispanų kalbos šnekta, taip pat vartoja kečujų, aimarų, gvaranių kalbas. Didžioji dauguma tikinčiųjų – Romos katalikai, yra protestantų (baptistų, metodistų, Septintosios dienos adventistų ir kt.), indėniškų ir sinkretinių tikybų išpažinėjų.
Boliviečiai | |
---|---|
Oruro karnavalo dalyvės | |
Gyventojų skaičius | >10 mln. (?) |
Populiacija šalyse | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Kalba (-os) | ispanų; t. p. kečujų, aimarų, gvaranių |
Religijos | krikščionybė (katalikybė, protestantizmas), indėniški ir sinkretiniai tikėjimai |
Giminingos etninės grupės | kečujai, aimarai ir kt. indėnai, ispanai; kiti lotynoamerikiečiai (ypač perujiečiai, ekvadoriečiai, čiliečiai) |
![]() | Boliviečiai |
Boliviečių branduolį sudaro ispanų ir indėnų kilmės metisai (čolai), kurių skaičius auga asimiliuojantis dar gana gausioms indėnų bendruomenėms (kaničanų, kajuvavų ir kt.). Baltųjų skaičius nedidelis (~4 % šalies gyventojų), jie susitelkę daugiausia šalies rytuose, ypač Santa Kruse ir apylinkėse. Da yra ~1 % afrikietiškos kilmės boliviečių, kurie gyvena daugiausia Jungaso srityje. Tautinė savimonė išaugo po 1952 m. revoliucijos, kada įvykdyta žemės reforma, rūdynų nacionalizacija, sulygintos indėnų teisės.
Kultūrinę savimonę smarkiai lemia seniau čia gyvavusios Inkų imperijos kultūrinis sluoksnis.
Verčiamasi ariamąja žemdirbyste (ryžiai, kviečiai, cukranendrės, medvilnė, kava; Altiplane – bulvės, miežiai, kukurūzai ir kt.), ganykline gyvulininkyste (stambieji ir smulkieji raguočiai, lamos). Vystoma pramonė, amatai, metisai daugiau dirba samdomus darbus.
Materialiojoje kultūroje persipina europietiškos ir indėniškos tradicijos – pvz., būdingi kolonijinės architektūros statiniai su uždaru vidiniu kiemu, tačiau dažnai statomi iš plaušplyčių.[1] Muzikinėje tradicijoje vyrauja Andų muzika.
- Bolivietė su tautine vėliava (wiphala)
- Indėniškos kilmės boliviečiai vaikai
- Tradicinės Andų muzikos atlikėjai iš Bolivijos „Sicuri Andino“