miestas Ukrainoje From Wikipedia, the free encyclopedia
Čuhujivas (ukr. Чугуїв) – miestas Charkovo srityje, Ukrainoje. Čuhujivo rajono administracinis centras.[1] 2012 m. duomenimis, mieste gyveno 32 338 gyventojai. Piečiau nuo miesto praeina Charkovo - Balašovo geležinkelio linija.
Čuhujivas ukr. Чугуїв | |
---|---|
![]() ![]() | |
![]() | |
Laiko juosta: (UTC+2) ------ vasaros: (UTC+3) | |
Valstybė | ![]() |
Sritis | ![]() |
Rajonas | Charkovo rajonas |
Gyventojų | 32 338 |
Plotas | 12,77 km² |
Tankumas | 2 532 žm./km² |
Altitudė | 96 m |
Tinklalapis | chuguev-rada.gov.ua |
![]() | Čuhujivas |
V-IV a. pr. m. e. dabartinio miesto teritorijoje buvo skitų gyvenvietė, II-IV m. e. a. - ankstyvųjų slavų gyvenvietė.[2]
1627 m. įkurta pasienio gyvenvietė (pirmas paminėjimas rašytiniuose šaltiniuose).[1] Dėl totorių grėsmės čia gyventi norinčių daug nebuvo.Jų atsirado tik 1638 m., kai iš Lenkijos į Rusijos valdomas žemes persikėlė Ostrianino vadovaujami kazokai, kurie buvo apgyvendinti Čuhujive.[3] 1638 m. Michailas Romanovas netoli Čuhujivo pastatė karinį fortą. Išlikęs iki šių dienų. XVII a. viduryje čia įsikūrė karinė įgula. 1780 m. Čuhujivui suteiktos miesto teisės.[4] XVIII a. pabaigoje mieste buvo 3013 gyventojų[5] XIX a. tapo apskrities centru Charkovo gubernijoje. Nuo 1817 iki 1857 m. Čuhujivas buvo karinių gyvenviečių centras. 1819 m. kilęs Čuhujivo įgulos sudarytos iš karinių gyvenviečių gyventojų sukilimas buvo negailestingai numalšintas.[1]
Mieste gimė garsus XIX a. tapytojas Ilja Repinas.
Tarybų Sąjungos laikais buvo svarbus karinio rengimo centras. Buvo įkurta Sovietų karinių oro pajėgų akademija bei Raudonosios armijos artilerijos mokykla. Dabar įsikūrusios Ukrainos karinės oro pajėgos. Čuhujivo kariniame oro uoste gali leistis sunkieji transporto lėktuvai. Čia taip pat yra dislokuoti Ukrainos karinių pajėgų tankų daliniai.[6]
Čuhujivas yra vienintelis srities miestas, kurio gyventojų skaičius per pirmuosius 10 metų nuo Sovietų Sąjungos sužlugimo nesumažėjo, tačiau nuo 2002 m. gyventojų skaičius nuolat mažėja. 80 % gyventojų yra rusai.[7]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.