növényrend From Wikipedia, the free encyclopedia
Az édesgyökerű páfrányok (Polypodiales vagy Filicales) a valódi páfrányok (Pteridopsida) osztályának egyik rendje.
Polypodiales | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Édesgyökerű páfrány (Polypodium vulgare) | ||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||
| ||||||||
Családok | ||||||||
| ||||||||
Hivatkozások | ||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Polypodiales témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Polypodiales témájú kategóriát. | ||||||||
Az édesgyökerű páfrányok függőleges annulusú sporangiumokkal rendelkeznek, melyet a szár és a stomium szakít meg.[1] Ezeket a jellemzőket használta fel Johann Jakob Bernhardi az általa Cathetogyrataenak nevezett páfránycsoport leírásához,[2] a Harasztfilogenetikai Csoport javasolta e név informális fogalomként való felélesztését a többértelmű polipodok elnevezés helyett.[3] A sporangiumok 1–3 sejt vastagságú, gyakran hosszú szárakon vannak,[1] szemben a Hymenophyllales csoporttal, ahol a szár 4 sejtsorból áll.[4] A sporangiumok nem egyszerre érnek. A rend számos csoportjának nincs indusium, de ha vannak, azok vagy a szélük mentén csatlakoznak, vagy középen.[1]
A Polypodiales és a Cyatheales is különbözik más páfrányoktól abban, hogy neokrómmal rendelkeznek, lehetővé téve a jobb fotoszintézist kevés fény mellett is. A közös ős feltehetően egy becősmohától származtathatta horizontális géntranszferrel a neokrómot.[5]
Gametofitonjaik zöldek, általában szív alakúak, és a felszínen nőnek,[1] nem a föld alatt, ahogy az Ophioglossales esetén.[6]
A Polypodiales rendet először Link írta le 1833-ban.[3] A rend leírása változott, ahogy a páfrányok besorolása változott (vö. Christenhusz és Chase 2014-es elemzését).[7] Smith et al. (2006) határozta meg a molekuláris filogenetika korának első magasabb szintű harasztosztályozását.[8] A páfrányokat monilofitáknak nevezték, melyek 4 csoportba kerültek, a fajok nagy része a Polypodiopsida taxon része. Ez a későbbi rendszerekben is megmaradt a nómenklatúra változása ellenére is.[9][10][7][3] A Polypodiopsida sensu lato minden páfrányt jelent,[3] Smith és társai csoportja a Polypodiidae. A Polypodiidae 7 rendre van osztva, melyek közül a Polypodiales a legnagyobb. Ennek helyzetét mutatja be az alábbi kladogram a többi rendhez képest.[3]
Subclass Polypodiidae |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Bár a legnagyobb páfrányrend, a csoport fejlődéstörténetében meglehetősen későn, a kora kréta korban jelent meg, és jelentősen diverzifikálódott ezután.[11]
A Polypodiales családokra osztása Smith és társai 2006-os és a PPG 2016-os munkája közt jelentősen változott, egyre több részt ismertek el, de néha eltérő rangokkal. Az alábbi táblázat 4 rendszert összegez, a családok betűrendben vannak 3 nagy csoportban. Bár azonos családokat használ egynél több rendszer, tagjaik eltérhetnek. Christenhusz és Chase 2014-ben jelentősen tágították az Aspleniaceaet és a Polypodiaceaet, a többi rendszer családjait alcsaládokká téve.
Smith et al. (2006)[8] | Christenhusz et al. (2011)[10] | Christenhusz & Chase (2014)[7] | PPG I (2016)[3] | |
---|---|---|---|---|
Bazális családok | – | Cystodiaceae | Cystodiaceae | Cystodiaceae |
Dennstaedtiaceae | Dennstaedtiaceae | Dennstaedtiaceae | Dennstaedtiaceae | |
Lindsaeaceae | Lindsaeaceae | Lindsaeaceae | Lindsaeaceae | |
– | Lonchitidaceae | Lonchitidaceae | Lonchitidaceae | |
Pteridaceae | Pteridaceae | Pteridaceae | Pteridaceae | |
Saccolomataceae | Saccolomataceae | Saccolomataceae | Saccolomataceae | |
Aspleniineae eupolypods II (Aspleniaceae) | Aspleniaceae | Aspleniaceae | Aspleniaceae: Asplenioideae | Aspleniaceae |
– | Athyriaceae | Aspleniaceae: Athyrioideae | Athyriaceae | |
Blechnaceae | Blechnaceae | Aspleniaceae: Blechnoideae | Blechnaceae | |
– | Cystopteridaceae | Aspleniaceae: Cystopteridoideae | Cystopteridaceae | |
– | – | – | Desmophlebiaceae | |
– | Diplaziopsidaceae | Aspleniaceae: Diplaziopsidoideae | Diplaziopsidaceae | |
– | – | – | Hemidictyaceae | |
Onocleaceae | Onocleaceae | – | Onocleaceae | |
– | Rhachidosoraceae | Aspleniaceae: Rhachidosoroideae | Rhachidosoraceae | |
Thelypteridaceae | Thelypteridaceae | Aspleniaceae: Thelypteridoideae | Thelypteridaceae | |
Woodsiaceae | Woodsiaceae | Aspleniaceae: Woodsioideae | Woodsiaceae | |
Polypodiineae eupolypods I (Polypodiaceae) | Davalliaceae | Davalliaceae | Polypodiaceae: Davallioideae | Davalliaceae |
– | – | Polypodiaceae: Didymochlaenoideae | Didymochlaenaceae | |
Dryopteridaceae | Dryopteridaceae | Polypodiaceae: Dryopteridoideae | Dryopteridaceae | |
– | Hypodematiaceae | Polypodiaceae: Hypodematioideae | Hypodematiaceae | |
Lomariopsidaceae | Lomariopsidaceae | Polypodiaceae: Lomariopsidoideae | Lomariopsidaceae | |
– | Nephrolepidaceae | – | Nephrolepidaceae | |
Oleandraceae | Oleandraceae | Polypodiaceae: Oleandroideae | Oleandraceae | |
Polypodiaceae | Polypodiaceae | Polypodiaceae: Polypodioideae | Polypodiaceae | |
Tectariaceae | Tectariaceae | Polypodiaceae: Tectarioideae | Tectariaceae |
Smith et al. (2006) a Polypodialest 15 családra osztotta,[8] ez a 2008-as változatban is fennmaradt,[12] ahol az eupolipodok két besorolatlan kládba kerültek. A családokat táblázatban vannak. Bár sok ilyen családot korábban hasonlóan írtak le, a szerzők megjegyezték, hogy a Dryopteridaceae szűkebben van körülhatárolva a korábbi leírásoknál, ahol annak részei voltak a Tectariaceae, az Onocleaceae és a Woodsiaceae. A Lomariopsidaceae leírása jelentősen változott, legtöbb korábbi nemzetsége (a Lomariopsis és a Thysanoria kivételével) átkerült a Dryopteridaceaehez, míg a Cyclopeltis és a Nephrolepis bekerült. A Saccolomataceae kikerült a Dennstaedtioideából. A Cystodium ideiglenesen a Lindsaeaceae része lett, szemben a fás páfrányok csoportjában lévő korábbi helyéhez. A Woodsiaceaeről leírták, hogy ismeretlen meghatározású és feltehetően parafiletikus, a Hypodematium, a Didymochlaena és a Leucostegia feltehetően a Dryopteridaceaet is ezzé teszi. A grammitidák a Polypodiaceae része lett, így az monofiletikus lett.[8]
Christenhusz et al. (2011) lineáris, Chase és Reveal 2009-es besorolásával kompatibilis osztályozása[9] új filogenetikai bizonyítékokat tartalmazott családszintű változásokhoz, így 23 családos lett a csoport. A Lonchitis és a Cystodium átkerültek a Lonchitidaceae, illetve a Cystodiaceae családokba. Az eupolypods I-en belül a Woodsiaceaeről bebizonyították, hogy parafiletikus, és a Cheilanthopsis, Hymenocystis és Woodsia nemzetségekre bomlott, a többi nemzetség átkerült a Cystopteridaceae, Diplaziopsidaceae, Rhachidosoraceae, Athyriaceae és Hemidictyaceae csoportokba. Az eupolypods II-ben a Nephrolepis új családba, a Nephrolepidaceaebe került filogenetikai elhelyezkedésében lévő bizonytalanságok miatt, a Hypodematiaceae levált a Dryopteridaceaeről, és tartalmazza a Smith és társai által említett 3 nemzetséget.[10]
Elavult családok a Polypodialesben többek közt:
A Polypodiales tekinthető a páfrányok egyik legfejlettebb rendjének genetikai elemzések alapján. Mintegy 100 millió évvel ezelőtt jöttek létre, valószínűleg a zárvatermők különválása után.[13]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.