Szuez (arabul: السويس) egy tengeri kikötőváros Egyiptom északkeleti részén, a Vörös-tenger Szuezi-öblének északi partján, a Szuezi-csatorna déli végéhez közel. A több mint félmilliós lakosságú város két kikötője Port Ibrahim és Port Tawfiq. Kivételes elhelyezkedésének köszönhető a kikötő óriási kiterjedése. A várost autópálya és vasútvonal köti össze Kairóval és Port Szaíddal.
Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
Szuez | |
Városháza | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kormányzóság | Szuezi |
Alapítás éve | 1859 |
Testvérvárosok | |
Népesség | |
Teljes népesség | 516 959 fő (2010) |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 5 m |
Terület | 250,4 km² |
Időzóna | EST (UTC+2) |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Szuez weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szuez témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szuez a Mekkába tartó muszlim zarándokok utazásának egyik állomása.
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | 29,4 | 39,0 | 36,9 | 42,8 | 43,5 | 46,1 | 44,1 | 45,8 | 41,2 | 39,2 | 37,0 | 28,4 | 46,1 |
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 19,4 | 21,2 | 23,6 | 28,5 | 32,4 | 35,1 | 36,1 | 35,7 | 33,2 | 30,1 | 25,4 | 20,7 | 28,5 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | 10,5 | 11,3 | 13,1 | 16,4 | 19,5 | 22,4 | 23,9 | 24,2 | 22,8 | 20,0 | 15,7 | 11,8 | 17,7 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | 4,1 | 5,6 | 7,4 | 8,7 | 13,6 | 17,7 | 19,4 | 19,7 | 16,9 | 14,5 | 9,9 | 5,5 | 4,1 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 5 | 2 | 4 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 3 | 17 |
Forrás: NOAA[1] |
A 7. században egy a mai Szuezhez közeli város (klizma vagy Kolzum) jelentette a Nílust és a Vörös-tengert összekötő csatorna északi végét. A 16. századra Szuez egy török tengerészeti állomássá alakult.
A Szuezi-csatorna megépítése után a város jelentősége megnőtt. Az 1967-es harmadik arab-izraeli háborúban, ami főként a Sinai-félszigeten zajlott, a város teljesen elpusztult. Feltámasztása a csatorna újbóli megnyitása (1975) után azonnal megkezdődött.
Létezett egy természetes csatorna a Nílus deltájától a Szuezi-öbölbe már az ókorban, amikor az öböl még északabbra benyúlt, mint ma. Ezt idővel már nem használták és a 19. században megépült a jelenlegi csatorna.
A Szuezi-csatorna jelentősen rövidebb utat biztosít a hajók számára, mintha a Jóreménység foka felé kellene kerülni. A régió környezeti adottságainak figyelembevételével alakították ki: a Földközi-tenger és a Vörös-tenger viszonylagos közelsége, tavak és süllyedésekből létrejött későbbi tavak vonala (Manzala-tó északon, Timsah és a Keserű tavak) és a lapos felszín. A csatorna építését a francia Ferdinand de Lesseps mérnök és diplomata indíttatására kezdték el, aki Szaid pasától megkapta a jogot a csatorna építésére és 99 éves üzemeltetésére. Így jött létre a cég (Compagnie Universelle du Canal Maritime de Suez), amely 11 éven át építette meg a csatornát. Az 1869-ben elkészült építmény hatással volt az egész világ kereskedelmére.
Gamal Abden-Nasszer egyiptomi elnök 1956-ban államosította a csatornát, ami előidézte a szuezi válságot. Az 1967-es arab-izraeli háború után a csatornát bezárták és csak 1975-ben nyitották meg újra.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.