Budapest VIII. kerületének városrésze From Wikipedia, the free encyclopedia
A PalotanegyedBudapest VIII. kerületének egyik városrésze. [2] Az elnevezés a pesti belváros közvetlen folytatásaként a Nemzeti Múzeum mögött keleti irányban benépesült területet jelöli.
Az Astoriától kiindulva a Rákóczi út, a Nagykörút, az Üllői út, a Kálvin tér és a Múzeum körút által határolt terület.
A Fővárosi Közgyűlés rendelete szerint: Múzeum körút-Rákóczi út-Blaha Lujza tér északi és keleti oldala-József körút-Üllői út.
A terület beépülése már az 1848–49-es forradalom és szabadságharc leverése után elkezdődött; a területen arisztokraták, nemesek és gazdag polgárok kezdtek neves építészekkel fényűző palotákat, kúriákat építtetni állandó lakhely gyanánt. Nagyjából 1860 és 1900 között épült fel a legtöbb épület, ekkoriban kapta a „Mágnásfertály” becenevet a környékbeliektől.[3] A környék nemhivatalos elnevezése az idők folyamán a lágyabb Palotanegyedre változott, de a régies elnevezés, ha jelentősen visszaszorulva is, de máig fennmaradt.
A Palotanegyed 2007 decemberétől részönkormányzatként működik a józsefvárosi, azaz a VIII. kerületi Önkormányzaton belül,[4] aminek felállításával elnevezése és határai is hivatalossá váltak.
Ezt követően a Fővárosi Közgyűlés rendelete is felvette Budapest VIII. kerületének városrészei közé.
Bródy Sándor u. 9.: Keglevich-palota (1871, Dötzer Ferenc)
Bródy Sándor u. 10.: Tauffer-palota (1892, Schannen Ernő)
Bródy Sándor u. 12.: Gschwindt-palota (1901, P. Tóth Sándor)
Bródy Sándor 14.: Odescalchi-palota (1872-1874, Ybl Miklós)
Bródy Sándor 15.: Kéményseprő-ház (1851-55, Hild Károly)
Bródy Sándor 16.: Törley-palota (1893-95, Ray Rezső)
Múzeum u. 5.: Hadik–Barkóczy-palota (1896, Lux Endre)
Múzeum u. 7.: Hasenfeld-ház vagy Hadik-palota (1875, Kauser János, átépítés: 1912, Möller István), most a TIT Kossuth Klub Egyesület található benne
Múzeum u. 9.: Bókay-palota (1870, Ybl Miklós)
Múzeum u. 11.: Károlyi-palota (1869-71, Skalnitzky, Pucher József), az épület a MÁV tulajdona, itt próbál a MÁV Szimfonikus Zenekar.
Múzeum u. 15.: Zichy-ház (1871, Skalnitzky Antal)
Múzeum u. 17.: Károlyi-palota (1881, Wechselmann Ignác), a Károlyi-Csekonics Rezidencia ma reprezentatív rendezvényhelyszín, korábban az Országos Műszaki Információs Központ és Könyvtár (OMIKK) működött itt.
Ötpacsirta u. 2.: Almásy-palota (1877, Gottgeb Antal), ma az Építőművészek Székháza.
Trefort u. 1.: Pulszky-palota (1890, Nefanei Arnold)
Trefort u. 2.: Prónay-palota (1890, Fridrich Lóránt), ma szállodaként működik a palota.
Trefort u. 3.: Hunyady-palota (1892, Meinig Artur), 2006-ig a Józsefvárosi Eü. Szolgálat működött itt. 2015-ben a Georosco Kft. tulajdonába került.
Szentkirályi u. 10.: Szentkirályi-bérpalota (1894-97, Zobel F. Ernő)
Lőrinc pap tér 2.: Zichy-palota (1897, Havel Lipót) 2009 óta szállodaként működik
Lőrinc pap tér 3.: Darányi-palota (1896, Stark Sándor)
Gyulai Pál u. 5.: Kauser kőfaragó háza (1860, Gerster Károly)
Gyulai Pál u. 13.: Gottgeb Antal háza (1870, saját tervezés)
94/2012. (XII. 27.) Főv. Kgy. rendelet a közterület- és városrésznevek megállapításáról, azok jelöléséről, valamint a házszám-megállapítás szabályairól