dán filmrendező From Wikipedia, the free encyclopedia
Lars von Trier (Koppenhága, 1956. április 30.) César-díjas dán filmrendező, a Dogma95 csoport alapító tagja.
Lars von Trier | |
![]() | |
Született | Lars Trier 1956. április 30. (68 éves)[1][2][3][4][5] Kongens Lyngby |
Állampolgársága | dán[6] |
Házastársa | Cæcilia Holbek Trier (1987–1995)[7] |
Szülei | Fritz Michael Hartmann |
Foglalkozása | |
Iskolái | National Film School of Denmark (1979–1982) |
Kitüntetései |
|
Rendezői pályafutása | |
Aktív évek | 1967– |
Díjai | |
César-díjak | |
Legjobb külföldi film Hullámtörés (1997) | |
Goya-díjak | |
Legjobb európai film Táncos a sötétben (2001) | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lars von Trier témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A filmkészítés iránt már gyerekkorában érdeklődést mutatott. A Danish Film School-ban szerzett diplomát 1983-ban. A Nocturne (1981) és a Befrielsesbilleder (1982) című filmjeivel a elnyerte a legjobb film díját a Müncheni Nemzetközi Filmfesztiválon 1984-ben. Európa (1991) című filmje Cannes-ban elnyerte a zsűri díját, és más fesztiválokon is számos győzelmet aratott. Igazi áttörést mégis A Birodalom (1994) című filmjével sikerült elérnie. Eredetileg televíziós sorozatnak készült, ám a hatalmas siker miatt előbb Dánia, majd számos más európai ország mozijaiban is bemutatták. Több kritikus is az „európai Twin Peaks-ként” jellemezte. 1996-ban Cannes-ban rendezői díjat kapott a Hullámtörésért (1996), ezt követően készítette el Trier A Birodalom folytatását. Egyik kezdeményezője volt a Dogma95 csoportnak, e szellemben készült Idióták (1998) című filmje. A Táncos a sötétben (2000) című filmjével Cannes-ban elvitte az Arany Pálmát. A komor musical Björkkel közösen szerzett zenéjéért 2001-ben jelölték Trier-t először Oscar-díjra.[20] Ezt követően kezdett bele USA-trilógiájába.
Trier a 2011-es cannes-i fesztivál május 18-án Melankólia című filmjének sajtótájékoztatóján önmagát nácinak nevezte, aki szimpatizál Hitlerrel, majd kritizálta Izraelt.[21] A sajtótájékoztató után így nyilatkozott: „a megjegyzéseim nagyon szarkasztikusak és durvák voltak, de ez dán humor”. Hozzátette: „Egy pillanatig sem szimpatizálok Hitlerrel.”[22] Másnap a fesztivál igazgatósága persona non gratának nyilvánította Von Triert, akinek azonnal el kellett hagynia a fesztivált.[23]